Läs rapporten här - Expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi
Läs rapporten här - Expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi
Läs rapporten här - Expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Bilaga 1 – Samhälls<strong>ekonomi</strong>sk analys 2012:5<br />
kvot eller värdet av inbesparad restid) som kvalitativa resultat<br />
(exempelvis verbala beskrivningar av <strong>för</strong>delningseffekter eller intrång<br />
i naturområden). Dessutom ska viktiga kalkyl<strong>för</strong>utsättningar<br />
redovisas. Några poänger är att mallen:<br />
• Underlättar överblick över effekter<br />
• Ger <strong>för</strong>ståelse <strong>för</strong> olika effekters storlek<br />
• Synliggör <strong>för</strong>delningseffekter och det vi inte kan värdera<br />
• Möjliggör jäm<strong>för</strong>else mellan många objekt<br />
• Tvingar fram en objektiv och strukturerad diskussion.<br />
Det är tydligt uttalat i svensk transportpolitik att samhälls<strong>ekonomi</strong>sk<br />
effektivitet är en central utgångspunkt. Exempelvis är<br />
det övergripande målet att säkerställa en samhälls<strong>ekonomi</strong>skt<br />
effektiv och långsiktigt hållbar transport<strong>för</strong>sörjning <strong>för</strong> medborgarna<br />
och näringslivet i hela landet. Kalkylerna – med de brister<br />
och <strong>för</strong>tjänster som nämnts ovan – spelar där<strong>för</strong> en viktig roll <strong>för</strong><br />
valet av åtgärder. I praktiken används kalkylerna i <strong>för</strong>sta hand <strong>för</strong><br />
rangordning mellan åtgärder, exempelvis vilka vägar och spår som<br />
ska tas med i en statlig investeringsplan.<br />
Det är ont om forskning om sambandet mellan samhälls<strong>ekonomi</strong>ska<br />
kalkyler och faktiska beslutsprocesser. Ett tidigt<br />
exempel är Nilsson 64 som undersökt en tidigare investeringsplan<br />
från Vägverket. Han konstaterade att sambandet mellan kalkylresultat<br />
och beslut var begränsat i bästa fall – trots att Vägverket<br />
sade sig använda kalkylerna <strong>för</strong> rangordning och utvärdering av<br />
investeringar. Liknande slutsatser dras i ett par norska studier. 65<br />
Mest träffande uttrycks det i en intervjustudie med norska<br />
politiker: “political decision makers gather information and do not<br />
use it; ask for more information and ignore it; make decisions first<br />
and look for relevant information afterwards; and collect and<br />
process a great deal of information that has little or no direct<br />
relevance to decisions.”. 66 Motsvarande erfarenheter finns i<br />
Storbritannien. 67<br />
I en svensk studie av den senaste statliga åtgärdsplaneringen<br />
finner man dock ett tydligt samband mellan en investerings<br />
beräknade lönsamhet och sannolikhet att komma med i planen. 68<br />
64 Nilsson (1991).<br />
65 Odeck (1996), Fridström & Elvik (1997).<br />
66 Sager & Ravlum (2005).<br />
67 Nellthorp & Mackie (2000).<br />
68 Eliasson & Lundberg (2010).<br />
88