Läs rapporten här - Expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi
Läs rapporten här - Expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi
Läs rapporten här - Expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Markanvändningseffekter 2012:5<br />
däremot ibland vara till nackdel. Det beror på att om lokaliseringen<br />
blir glesare och mer utsprid ökar ofta reslängder samtidigt som<br />
underlag <strong>för</strong> effektiv kollektivtrafik blir sämre. Av det skälet kan<br />
kostnaderna <strong>för</strong> nyskapade externa effekter (trängsel, emissioner<br />
och olyckor) överstiga nyttan av att fler använder den nya vägen på<br />
grund av lokaliseringseffekterna. Det är denna hypotes som lätt<br />
slagordsmässigt kan formuleras som att ”väginvesteringar skapar<br />
ett bilsamhälle” medan ”kollektivtrafikinvesteringar skapar ett<br />
kollektivtrafiksamhälle”.<br />
Hypotesen i tidigare litteratur 46 är att hushållen tenderar att<br />
flytta längre ut från staden när motorvägskapacitet ökar och att det<br />
kommer att öka trafikarbetet mer än vad som orsakas av de<br />
kortsiktiga beteende<strong>för</strong>ändringarna. Med data från Australien visar<br />
Newman och Kenworthy 47 att ökade genomsnittliga bilhastigheter<br />
ökar total bränsle<strong>för</strong>brukning på lång sikt genom <strong>för</strong>ändrad<br />
markanvändning inom hela tätorten. Bränsle<strong>för</strong>brukningen stiger<br />
eftersom ny motorvägskapacitet gör att bilresorna blir längre och<br />
fler.<br />
Förespråkare <strong>för</strong> forskningsinriktningen "Smart Growth" har<br />
betonat att en fysisk planering som syftar till att uppnå noder med<br />
hög exploatering som betjänas av effektiv kollektivtrafik tillsammans<br />
med <strong>ekonomi</strong>ska styrmedel <strong>för</strong> att minska bilanvändningen<br />
kan minska ”urban sprawl” (dvs. stadsutglesning).<br />
De menar å andra sidan att ökad vägkapacitet och svagare<br />
planeringsstrategier alltid leder till motsatsen. 48<br />
Det råder enighet i forskarvärlden om att okontrollerad ”urban<br />
sprawl” leder till negativa externa effekter. Däremot <strong>för</strong>eslås olika<br />
strategier <strong>för</strong> att undvika utglesningen, i <strong>för</strong>sta hand strategin med<br />
en kompakt stad eller strategin att bygga längs kollektivtrafikkorridorerna.<br />
Under de senaste decennierna har fokus ofta<br />
legat på att bygga spårkorridorer kombinerat med strategier <strong>för</strong> tät<br />
markanvändning längs dessa korridorer. 49 Cameron et al. 50 lyfter<br />
fram Stockholm som ett framgångsrikt exempel på hur ”urban<br />
sprawl” kunnat begränsas genom planering längs spårkorridorer.<br />
Simmonds och Coombe 51 fann i en genomgång av andra studier att<br />
46 Litman (2007), Goodwin & Noland (2003), SACTRA (1999), Noland (2001), Hills<br />
(1996).<br />
47 Newman & Kenworthy (1988).<br />
48 Bernick & Cervero (1997), Newman & Kenworthy (1989).<br />
49 Cervero (1995).<br />
50 Cameron, Lyons & Kenworthy (2004).<br />
51 Simmonds & Coombe (1999).<br />
56