Läs rapporten här - Expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi
Läs rapporten här - Expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi
Läs rapporten här - Expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
2012:5 En inledande kalkyl<br />
Kostnader. I kalkylerna används två alternativa kostnader <strong>för</strong><br />
byggande och drift av tunnelbanesystemet. Det beror på att<br />
byggkostnaderna, även realt, var mycket lägre på 1950- och 1960talet<br />
än de är i dag. Det finns flera skäl till detta. För det <strong>för</strong>sta<br />
sammanföll byggandet av de centrala delarna av tunnelbanan med<br />
en omfattande ombyggnation av centrala Stockholm – vilket gjorde<br />
att tunnlarna kunde grävas från ytan. Stockholm var dessutom som<br />
helhet mindre bebyggt och länets befolkning bara hälften av vad<br />
den är idag. Det är föga <strong>för</strong>vånande att det är billigare att bygga i en<br />
mindre tätbebyggd stad.<br />
Vidare hade inte intressegrupper och boende samma möjlighet<br />
att påverka utvecklingen av den fysiska miljön som de har i dag då<br />
samtidigt kraven på trafikeringsstandard och luftkvalitet har ökat.<br />
Priserna inom byggsektorn som helhet har delvis, men <strong>för</strong>modligen<br />
inte bara, på grund av de ökande standardkraven ökat snabbare än<br />
konsumentprisindex under lång tid. Produktivitetsutvecklingen har<br />
alltså varit långsammare i byggsektorn än i andra sektorer.<br />
Den totala investeringskostnaden <strong>för</strong> tunnelbanan var ca 5<br />
miljarder kr i 1975 års prisnivå 19 , vilket (enligt SCB:s statistik över<br />
konsumentprisindex) motsvarar ca 25 miljarder i prisnivån 2006.<br />
Om kostnaderna i stället räknas upp med ett byggkostnadsindex 20<br />
skulle de vara drygt 50 miljarder. En grov uppskattning av<br />
kostnaderna <strong>för</strong> att bygga tunnelbanan i dag landar på cirka 110<br />
miljarder. 21 Kostnaderna <strong>för</strong> infrastrukturinvesteringar ser alltså ut<br />
att öka ännu snabbare än i byggsektorn som helhet. Driftkostnaden<br />
<strong>för</strong> tunnelbanan uppgick till 2,8 miljarder kronor år 2006 22 , vilket<br />
motsvarar ett nuvärde på ca 39 miljarder.<br />
Det faktum att byggkostnaden relativt andra priser har mer än<br />
fyrdubblats leder i sig till flera intressanta frågeställningar, som<br />
var<strong>för</strong> de ökar och om det är möjligt att sänka dem. Det ligger dock<br />
utan<strong>för</strong> ramen <strong>för</strong> denna studie.<br />
Hantering av trängsel. I Sverige brukar vi inte modellera<br />
trängsel i kollektivtrafik. Detta <strong>för</strong>farande är sällan rimligt <strong>för</strong><br />
investeringar i kollektivtrafik i centrala Stockholm där trängsel<br />
under vissa tider är stor. För tunnelbanan blir det en orimlighet<br />
19 1975 gjordes en sammanställning av byggkostnaderna eftersom tunnelbanan då i stort sett<br />
var färdigbyggd (Asker & Falk, 1975).<br />
20 Det finns olika bygg- och anläggningsindex. Vilket index som ska väljas är långt ifrån<br />
självklart.<br />
21 Beräknat med en schablonkostnad <strong>för</strong> en ny linje med dagens stationstäthet som<br />
uppskattas till drygt 1 miljard kronor per km och ett 105 km långt system.<br />
22 SL (2009). Vi har antagit att siffran var densamma år 2006 och 2009.<br />
35