Fulltext - SBU
Fulltext - SBU
Fulltext - SBU
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Violence. Vancouver: Ment Health, Law,<br />
and Policy Inst, Simon Fraser University,<br />
1997.<br />
35. Kropp PR, Hart SD, Webster CD,<br />
Eaves D. Manual for the Spousal Assault<br />
Risk Assessment guide. Vancouver, Canada:<br />
The British Columbia Institute on Family<br />
Violence, 1995.<br />
36. Boer DP, Hart SD, Kropp PR,<br />
Webster CD. Manual for the Sexual Violence<br />
Risk – 20: Professional guidelines for<br />
assessing risk of sexual violence. Vancouver,<br />
Canada: British Columbia Institute on<br />
Family Violence, 1997.<br />
37. Hanson RK. The development of a<br />
brief actuarial scale for sexual offense recidivism.<br />
User Report No. 1997-04. Ottawa:<br />
Department of the Solicitor General of<br />
Canada, 1997.<br />
38. Hanson RK, Thornton D. Static 99:<br />
Improving actuarial risk assessments for sex<br />
offenders. User Report No. 1999-02.<br />
Ottawa: Department of the Solicitor<br />
General of Canada, 1999.<br />
39. Monahan J, Steadman HJ,<br />
Appelbaum PS, Robbins PC, Mulvey EP,<br />
Silver E, Roth LE, Grisso T. Developing a<br />
clinically useful tool for assessing violence<br />
risk. Br J Psychiatry 2000;176:312-9.<br />
40. Hart et al. A note on portraying the<br />
accuracy of violence predictions. Law Hum<br />
Behav 1993;17:695-700.<br />
41. Mossman D. Assessing predictions of<br />
violence: being accurate about accuracy.<br />
J Consult Clin Psychol 1994;62:783-92.<br />
42. Yerushalmy J. Statistical problems in<br />
assessing methods of medical diagnosis<br />
with special reference to X-ray techniques.<br />
Public Health Reports 1947;62:1432-49.<br />
43. Sjöstedt G, Grann M. Risk Assessment:<br />
What is being predicted by actuarial “prediction<br />
instruments”? Int J Forensic Ment<br />
Health 2002;1:179-83.<br />
2. Metodik<br />
Översikten omfattar studier som utvärderar metoder att bedöma risken<br />
för våldshandlingar. Detta betyder att studiens design ska vara en med<br />
<strong>SBU</strong>terminologi kallad diagnostisk studie där ”diagnosen” avser bedömningen<br />
om återfallsrisk. Studien ska följaktligen testa (validera) en i<br />
förväg utarbetad metod och rapportera fynden uttryckt som någon form<br />
av prediktiv validitet. Metoden kan, som tidigare beskrivits, utgöras av<br />
såväl specifika instrument som ostrukturerade kliniska bedömningar<br />
och kliniska bedömningar som instrumenterats med checklistor.<br />
Valideringen kan göras med eller utan jämförelsemetod. Vid riskbedömningar<br />
inom psykiatrin saknas ofta specifik jämförelsemetod. Det innebär<br />
att slumpen använts som referens (dvs man jämför precisionen för en<br />
specifik metod med den precision som skulle ha uppnåtts av ren slump,<br />
genom t ex att ”kasta krona och klave”).<br />
Frågeställningar<br />
• Finns det vetenskapligt stöd för att en riskbedömning av individer<br />
med en psykiatrisk diagnos förutsäger risken för att individen ska<br />
begå våldshandlingar i samhället bättre än slumpen? Hur god är i så<br />
fall validiteten i bedömningarna uttryckt som positivt och prediktivt<br />
värde?<br />
• Finns det vetenskapligt stöd för att någon bedömningsmetod är överlägsen<br />
andra för att förutsäga risken för våld i samhället?<br />
• Finns det vetenskapligt stöd för att riskbedömningar lämpar sig<br />
bättre för rättspsykiatrin än för allmänpsykiatrin eller vice versa?<br />
• Finns det vetenskapligt stöd för att riskbedömningarna är tillförlitliga<br />
även inom korta tidsintervall såsom timmar, dagar och månader?<br />
• Finns det vetenskapligt stöd för att riskbedömningarna är lika tillförlitliga<br />
för män och kvinnor och för etniska minoritetsgrupper?<br />
32 R I S K B E D Ö M N I N G A R I N O M P S Y K I AT R I N – K A N VÅ L D I S A M H Ä L L E T F Ö R U T S ÄG A S ?<br />
K A P I T E L 2 • M E TO D I K 33