genom Tiderna, 100 år - Värmlands Museum
genom Tiderna, 100 år - Värmlands Museum
genom Tiderna, 100 år - Värmlands Museum
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Välkomna till <strong>Värmlands</strong> <strong>Museum</strong>!<br />
Trivselregler<br />
För allas trevnad tänk på följande:<br />
• ansVar<br />
läraren har ansvar för klassen under museibesöket.<br />
Vi rekommenderar att elevgruppen g<strong>år</strong> tillsammans med sin<br />
lärare.<br />
• Var FÖrsiKtig i salarna<br />
Det är lätt att stöta till föremål med stora väskor eller ryggsäckar.<br />
använd de låsbara skåpen i garderoben så minskar ni<br />
risken att stöta till något. att dricka eller äta i utställningssalarna<br />
är inte tillåtet. Visa hänsyn vid pågående visningar.<br />
Konstverken och föremålen kan ta skada om man rör vid dem.<br />
• MatsäcK<br />
Det finns möjlighet att äta medhavd matsäck i ”Sinnet” eller<br />
”Bruket. Dessa rum måste bokas för ändamålet så att det inte<br />
krockar med museets verksamhet.<br />
KonsT<br />
<strong>genom</strong> <strong>Tiderna</strong>, <strong>100</strong> <strong>år</strong><br />
lärarhandledning<br />
Basutställning<br />
Övre plan. Prins Eugens rum.<br />
”Elden” Fritz Lindström. Foto: Lars Sjöqvist<br />
se er omkring! Det är <strong>100</strong> <strong>år</strong> som skiljer målningarna ”Elden”(1906) och<br />
”tystnaden” (2007-2008) åt. Däremellan kommer ”Badarna” målad 1951.<br />
Vad kan dessa bilder säga oss om sin samtid?<br />
Kvinnorna från början av 1900-talet som gått till stranden i långa kjolar<br />
och hatt medan 2000-talets kvinnor sitter barbenta. alla är tysta i frusna<br />
poser, stilla, begrundande utan ett synligt samtal vid vatten. trots<br />
olikheterna känner man samhörigheten mellan kvinnorna i ett tidlöst<br />
systerskap.<br />
Likheten finns även bland de nakna männen som är grupperade i en<br />
gemenskap utan ord.
ackstadkolonin<br />
skulptören och möbelsnickaren christian Eriksson föddes på Haget,<br />
Taserud en bit utanför Arvika, Värmland. Det var också hit han flyttade<br />
efter flera <strong>år</strong>s studier bl.a. i Paris. Med sig hade han sin vackra<br />
fru Jeanne och huset ”Oppstuhage” uppfördes efter hans ritningar.<br />
Huset som inhyste ateljé blev snart för litet eftersom Christian fick<br />
större och större uppdrag. Då fick hans konstnärsvänner hyra huset<br />
för en billig penning.<br />
Först att hyra Oppstuhage var det nygifta konstnärsparet Maja och<br />
gustaf Fjæstad. De tyckte trakten var underbar och byggde sig ett<br />
eget hus vid sjön racken några kilometer från arvika. Detta kan man<br />
säga var starten på kolonin. Gustaf systrar, som flyttat efter sin<br />
bror, startade vävstuga strax intill och Maja, som var textilutbildad,<br />
höll kurser och anställde väverskor som vävde efter hennes förlagor.<br />
Flera konstnärer upptäckt ljuset runt sjön och bosatte sig där. Björn<br />
ahlgrensson och Fritz lindström var två som bodde där. ture ander,<br />
Bror lind och albert Ekstam är andra som räknas till kolonin.<br />
Man bör också räkna in de skickliga hantverkarna till gruppen. smeden<br />
”Petter på Myra” anlitades ofta av christian och hans bröder till<br />
att göra beslag, gångjärn och andra utsmyckningar i metall. Han har<br />
bl. a gjort armaturen i stockholms rådhus. även hans söner ragnar<br />
Myrsmeden och göran göran var skickliga smeder.<br />
De duktiga krukmakarna runt sjön Ullen influerades också av konstnärerna<br />
och blev mer och mer konsthantverkare. Bland keramikerna<br />
kan nämnas Hilma Hjelm-Persson, född i Rackstad och under flera<br />
<strong>år</strong> anställd på rörstrand. Från 1907 drev hon egen keramikverkstad<br />
i arvika där hon tog emot lärlingar. En annan skicklig keramiker som<br />
flyttade till kolonin var Riborg Böving.<br />
alla dessa talanger samverkade. Konstnärer ritade förlagor till gobelänger<br />
och smidesföremål. Hantverkarna i sin tur inspirerades till att<br />
utveckla sina egna konstverk.<br />
Uppgifter på museet:<br />
• Studera de tre målningarna ”Elden” Badarna” och<br />
”tystnaden”. Beskriv stämningarna.<br />
• Vilka likheter/olikheter förekommer?<br />
• Titta på de olika teknikerna. Studera penseldrag.<br />
Hur är de målade?<br />
• Välj en av bilderna och skissa av den.<br />
i klassrummet:<br />
• Ta reda på vad en parafras är?<br />
• Se på olika parafraser. ”Trolovningen” av Jan van Eyck<br />
är ett verk som det har gjorts flera parafraser av.<br />
Edvard Munchs ”skriet” är ett annan.<br />
• Gör en parafras av den målning du skissade av. Du själv<br />
och människor du känner ska finnas med i målningen.<br />
• Redovisa din parafras för klassen.<br />
• Vilka rättigheter hade kvinnorna i början på 1900-talet?<br />
• Hur var synen på kvinnan och vilken status hade hon?<br />
• Skolan, jämför utbildningar för kvinnor och män<br />
vid denna tid.<br />
• Vad är skillnaden mot idag?<br />
Finns det liknande företeelser?