Intryck nr 2, 2010 - Landstinget i Värmland
Intryck nr 2, 2010 - Landstinget i Värmland
Intryck nr 2, 2010 - Landstinget i Värmland
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Landstinget</strong> i <strong>Värmland</strong> – personaltidning<br />
Nummer 2 · april <strong>2010</strong><br />
Nytt måltidssystem på gång<br />
tema: landstingsservice sid. 3– 6<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong>
i detta<br />
nummer<br />
tema: landstingsservice sid. 3– 6<br />
Gullan gör rent hus 3<br />
<strong>Landstinget</strong> går övertill nytt måltidssystem<br />
Landstingsväxeln i <strong>Värmland</strong><br />
4<br />
– näst bäst i Sverige 6<br />
Framtidens telefoni 7<br />
Mona ser till att Olivia åker säkert hem 10<br />
I receptionen fixar personalen det mesta 11<br />
<strong>Landstinget</strong>s historia finns i arkivet 12<br />
Tjänstebilarna körs miljoner kilometer 13<br />
Bilen som är en del i vårdkedjan 14<br />
Landstingsservice är en kugge i hjulet 16<br />
Anders motionerar mera 17<br />
Kirurgavdelning sänkte blodtrycket<br />
– på sig själv 18<br />
Friskvård på hästryggen 19<br />
Rätt Warandos förhindrar<br />
blödningar och blodproppar 20<br />
Den historiska bilden, konstverk 22<br />
Boktips, språkspalt 23<br />
Landstingsdirektörens PS 24<br />
är en tidning för anställda och förtroendevalda<br />
i <strong>Landstinget</strong> i <strong>Värmland</strong>. Tidningen kommer ut<br />
med fem nummer per år.<br />
adress: <strong>Intryck</strong>, Landstingshuset, 651 82 Karlstad<br />
e-post: elisabeth.petersson@liv.se<br />
redaktion:<br />
Elisabet Petersson 0550-860 36<br />
Kristina Borgsten 054-61 43 18<br />
Gunilla Peterson 054-61 43 59<br />
Petter Niljung 054-61 40 83<br />
Júlia Megyeri 054-61 41 23<br />
ansvarig utgivare: Olle Mannberg<br />
grafisk form: Kristina Borgsten<br />
Omslagsbild: Per Grundström<br />
tryck: Tryckeri Knappen, Karlstad<br />
Prenumeration: Landstingshusets expedition,<br />
e-post: vaktm@liv.se, tfn: (054-6)1 42 91.<br />
nästa nummer: I mitten av juni kommer nästa<br />
nummer av <strong>Intryck</strong> ut. Sista manusdag är den 17<br />
maj <strong>2010</strong>.<br />
Omslagsbilden: Patienten Rolf<br />
Östergren serveras mat av sjuksköterskan<br />
Marie Lydén på ortopedavdelning<br />
3 vid Centralsjukhuset i<br />
Karlstad.<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong><br />
<strong>Landstinget</strong> i <strong>Värmland</strong> – personaltidning<br />
Nummer 2 · april <strong>2010</strong><br />
Nytt måltidssystem på gång<br />
tema: landstingsservice sid. 3– 6<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong><br />
Det blir mer snack<br />
om regionfrågan<br />
och olika driftsformer<br />
dags för intryck igen! I detta nummer träffar vi medarbetare, arbetskamrater,<br />
som många ofta tar för givna – men sällan ger ”credit”, det vill säga beröm eller uppskattning.<br />
Det är det stora gäng som ryms inom landstingsservice. Det är kollegor som<br />
städar, lagar mat, sköter transporter och telefoni med mera. Utan dem skulle hälso-<br />
och sjukvården stå sig slätt!<br />
de här raderna skriver jag dagen före presentationen av tjänstemannarapporten<br />
om en eventuell regionbildning mellan <strong>Värmland</strong> och Västra Götaland. Tidningen <strong>Intryck</strong><br />
har någon veckas pressläggning så jag vet inte nu exakt vad som hänt sedan rapporten<br />
lades fram i Mariestad måndagen den 12 april fram till idag när du läser detta.<br />
Kanske är det frid och fröjd, eller så är det fullt regionalt världskrig. Min reflektion är i<br />
alla fall den, efter att ha kunnat studera rapporten i förväg, att det finns hot och möjligheter,<br />
styrkor och svagheter med en större västsvensk region där <strong>Värmland</strong> ingår.<br />
Låter det som blaha, blaha? Ja, kanske det, men det är sanningen och därför är det<br />
så oerhört viktigt att nu de olika politiska partierna i lugn och ro får analysera utredningarnas<br />
resultat. Det viktiga är inte att få fram snabba, kanske politiskt lättköpta<br />
slutsatser, utan att verkligen fördjupa och diskutera frågeställningarna i en bred politisk<br />
process.<br />
Vi har haft en länsindelning i hundratals år och landsting i hundrafemtio år. Då behöver<br />
vi inte över en kafferast bestämma oss för en ny ordning.<br />
Jag antar att du som läser <strong>Intryck</strong> hänger med i svängarna när det gäller <strong>Landstinget</strong><br />
i <strong>Värmland</strong>? Då har du noterat att vi infört ett Hälsoval – ett nytt system inom<br />
primärvården. Du har kanske själv valt en ny vårdcentral eller så har du valt att inte<br />
välja, det vill säga behållit den vårdcentral som du sedan tidigare anlitar? Den stora<br />
poängen med Hälsovalet är att du som patient och medborgare ska känna dig trygg<br />
med den vårdcentral du är listad hos. Vare sig den är privat eller landstingsdriven, så<br />
garanterar <strong>Landstinget</strong> i <strong>Värmland</strong> att du får god och tillgänglig vård. Det står<br />
”Hälsovalsstämpeln” för!<br />
På tal Om val så är det ju valår i år. Än så länge är det väldigt lugnt på den fronten,<br />
åtminstone vad gäller landstingspolitiken. I nästa nummer av <strong>Intryck</strong> kommer vi<br />
att uppehålla oss mer kring det stundande valet. Redan nu<br />
vågar jag mig dock på en gissning; två av de frågor som<br />
jag skriver om i den här ledaren kommer vi att få höra mer<br />
om i kommande valrörelse. Regionfrågan och olika driftsformer,<br />
som i Hälsovalet, kommer att bli stora så kallade<br />
snackisar i höstens val. Tro mig!<br />
Med det så önskar jag dig trevlig läsning med ännu ett<br />
nummer av <strong>Intryck</strong>!<br />
Olle Mannberg<br />
Informationschef
Gullan gör rent hus<br />
gullan Persson har arbetat<br />
som städerska på<br />
vårdcentralen skoghall och<br />
lövnäs i 6 år. hon trivs väldigt<br />
bra med både sitt jobb<br />
och sin arbetsplats.<br />
– Det är bra att jobba på vårdcentralerna<br />
på Hammarö, till och med väldigt bra. Jag<br />
tror att all personal trivs bra här, det är ett<br />
bra arbetsklimat här och alla verkar tycka<br />
det är kul. Alla från städerska till läkare,<br />
säger Gullan.<br />
Arbetsdag<br />
Gullan börjar sin arbetsdag klockan sex på<br />
Vårdcentralen Lövnäs för att vid halv åttatiden<br />
byta till Vårdcentralen Skoghall.<br />
– Jag jobbar numera halvtid eftersom<br />
jag tyvärr har värk i nacke och axlar, så jag<br />
slutar min arbetsdag klockan tio.<br />
Det bästa med jobbet är friheten, tycker<br />
Gullan.<br />
– Jag måste inte börja klockan sex, det<br />
är jag som är morgonpigg och vill hinna<br />
städa så mycket som möjligt innan övriga<br />
personalen kommer.<br />
Gullan tycker att det som är tråkigt med<br />
arbetet är alla neddragningar av tjänster.<br />
Numera är det två tjänster som städar<br />
Skoghall och Lövnäs. Förr städade man<br />
även sjukhemmet och då var det cirka sex<br />
tjänster.<br />
– En del får förslitningar i kroppen av<br />
det ibland tunga och monotona arbetet<br />
vilket är trist.<br />
Utveckling<br />
Städerskornas chefer får information om<br />
nya redskap, ergonomi, hygien och i vilken<br />
ordning olika sorters rum ska städas. Den<br />
kunskapen och informationen förs sedan<br />
vidare till varje städerska. Gullan tycker att<br />
det är en positiv utveckling av redskap med<br />
tanke på ergonomi och hygien.<br />
– Vi fick mycket information kring<br />
svininfluensan. Det var prat på att sprita<br />
handtag på stolar men det skulle inte fungera<br />
för då skulle det behöva göras om efter<br />
varje person som suttit i stolen, berättar<br />
Gullan.<br />
– Just nu är det mest grus och sand på<br />
golven, det kan se ut som en sandlåda vid<br />
entréerna, skrattar Gullan och sopar vidare<br />
i korridorerna.<br />
TExT OCH fOTO: ulrika svanberg<br />
namn: Gullan Persson<br />
yrke: Städerska<br />
familj: Gift, två barn och barnbarn<br />
bor: I villa på Hammarö<br />
fritid: Tycker om att promenera och<br />
att vara i skogen för att plocka bär<br />
och svamp.<br />
fakta om städ<br />
Det finns 193 städerskor inom landstingsservice<br />
städ, 183 kvinnor och 10<br />
män.<br />
Städerskornas medelålder är 49,9 år.<br />
Inom 5 år kommer 16 procent att gå<br />
i pension.<br />
Inom 10 år kommer 42 procent att gå<br />
i pension. (Siffror från 2009)<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong><br />
3<br />
Yrke i LiV: Städerska
Tema: Landstingsservice<br />
vad är cook chill?<br />
Cook chill innebär att mat tillagas på<br />
traditionellt sätt och sedan snabbt<br />
kyls ned till mellan 0°C och +3° C.<br />
Maten förvaras härefter i en temperatur<br />
mellan 0°C och +3°C till dess<br />
den ska serveras.<br />
Samma temperaturkrav gäller under<br />
eventuell transport.<br />
Maten återuppvärms till +70°C. Serveringen<br />
bör påbörjas inom 15 minuter<br />
efter upphettningen. Mat som<br />
återuppvärms och inte konsumerats<br />
får inte gå tillbaka till kylförvaring<br />
eller hettas upp igen.<br />
Källa: Livsmedelsveket.<br />
ett gemensamt kök<br />
för arvika och karlstad<br />
Produktionsköket på Centralsjukhuset<br />
i Karlstad kommer att anpassas<br />
för cook chillmetoden. Här har man<br />
flerårig erfarenhet av att tillaga och<br />
portionera måltider enligt denna<br />
metod, som används för produktion<br />
av måltider till flera kommuner i<br />
<strong>Värmland</strong>.<br />
Köket i Arvika kommer att avvecklas<br />
när metodbytet är genomfört.<br />
Minskad efterfrågan är den främsta<br />
orsaken. Arvika kommun är sen flera<br />
år köpare av måltidsservice till korttidsvård<br />
på sjukhuset. Kommunen<br />
har sagt upp avtalet från hösten<br />
<strong>2010</strong>. Om cirka ett år flyttas psykiatrins<br />
vårdplatser till Karlstad.<br />
Landstingsservice har beviljat 6 miljoner<br />
kronor <strong>2010</strong> och 14 miljoner<br />
2011 för att köpa in utrustning och<br />
anpassa lokaler vid Centralsjukhuset,<br />
vårdcentralen Kristinehamn samt<br />
vid Sjukhuset i Arvika till det nya<br />
systemet.<br />
Vid Sjukhuset i Torsby finns ett<br />
produktionskök som i samverkan<br />
mellan landstinget och Torsby kommun<br />
drivs av kommunen. Avtalet ger<br />
landstinget tillgång till kostförsörjning<br />
på sjukhuset. De så kallad ledtiderna<br />
från produktion till servering<br />
är mycket korta, så där klarar köket<br />
kraven på att servera maten till rätt<br />
temperatur.<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong><br />
<strong>Landstinget</strong> går över<br />
till nytt måltidssystem<br />
under nästa år kommer<br />
landstinget att gå<br />
över till en ny metod<br />
för att tillaga mat för<br />
inneliggande patienter.<br />
metoden kallas cook<br />
chill.<br />
Eva Bångerius.<br />
<strong>Intryck</strong> har träffat Eva Bångerius,<br />
länschef vid landstingsservice kost, för att få<br />
veta mer om det nya systemet.<br />
Vad är det viktigaste skälet till att landstinget<br />
går över till cook chill?<br />
– Det allra viktigaste är att livsmedelslagen<br />
skärpt kravet på att måltiderna ska hålla en<br />
temperatur på lägst +60 grader när de serveras<br />
till patienterna. Det klarar inte dagens<br />
metod med matvagnar och brickor. Vidare<br />
har strukturen vid flera vårdanläggningar förändrats,<br />
flera sjukhus har blivit vårdcentraler.<br />
Det ställer nya krav på kostförsörjningen, såväl<br />
när det gäller flexibilitet som effektivitet<br />
och ekonomi.<br />
Vad är patientnyttan med det nya systemet?<br />
– Maten som serveras kommer att vara<br />
varm, till och med så varm att den kan behöva<br />
svalna något. Till patienter som inte kan<br />
äta vid ordinarie servering, de kan ju vara på<br />
undersökning eller provtagning, kan måltiden<br />
kyllagras i avdelningens kylskåp för att<br />
värmas vid ett senare tillfälle. Patienter som<br />
vårdas i Arvika kommer att få fler rätter att<br />
välja bland.<br />
Hur påverkas näringen i maten när cook<br />
chillmetoden tillämpas?<br />
– Med rätt hantering och en obruten kylkedja<br />
uppnås samma näringsinnehåll som idag.<br />
Den näringsmässiga kvalitén som anges i nationella<br />
rekommendationer för sjuka individer<br />
är utgångspunkt när vi planerar måltider och<br />
matsedlar. Dessa riktlinjer kommer också att<br />
tillämpas i cook chillmetoden.<br />
Och själva smaken?<br />
– Vi får samma möjligheter som<br />
idag att laga maträtter från grunden<br />
och matsedeln kommer att<br />
erbjuda alternativ, så det kommer<br />
inte att bli någon skillnad. Även<br />
i fortsättningen kommer vi att ha<br />
behov av vissa rätter som är färdiglagade,<br />
till exempel pannkakor,<br />
raggmunk och köttbullar. Sen är<br />
upplevelsen av måltider en mix av<br />
flera olika delar: smak, färg, konsistens och<br />
temperatur.<br />
Hur gör andra landsting för att klara kraven<br />
om rätt temperatur vid servering?<br />
– Många sjukhus tillämpar cook chillmetoden,<br />
bland annat Lund, Malmö, Örebro och<br />
Västerås. Det är också relativt vanligt att ett<br />
storkök producerar måltider till flera sjukhus<br />
när måltider kyllagras, som exempel kan nämnas<br />
att måltiderna till sjukhuset i Malmö tilllagas<br />
och dukas i Lund.<br />
Hur påverkas vårdavdelningen, blir det<br />
merarbete när maten levereras kyld?<br />
– Nej det blir samma arbete som idag med<br />
servering av måltider som levereras via bricka<br />
och kantin. Uppvärmningen sker i matvagnen<br />
och vagnen levereras ända in på avdelningen,<br />
vilket innebär att ingen personal behöver lämna<br />
avdelningen. Det som kommer att märkas<br />
på eller i nära anslutning till avdelningen är<br />
en fast uppställningsplats för matvagnen med<br />
anslutning till en styrenhet.<br />
Läs mer på intranätet<br />
Blir det andra serveringstider på avdelningarna?<br />
Uppstår nya lokalbehov när cook chill<br />
införs? Blir det svårare att nå de miljöpolitiska<br />
målen? Intervjun med Eva Bångerius fortsätter<br />
på intranätet, sök på ”cook chill”.<br />
Vid landstingsstyrelsens möte i april lämnade<br />
oppositionspartierna in en begäran om<br />
omprövning av beslutet om ”matförsörjningen<br />
för Sjukhuset i Arvika”. Ärendet återkommer<br />
under våren.<br />
TExT: Per grundström<br />
fOTO: leif JOhanssOn
Om landstingsservice kost<br />
Vid Centralsjukhuset tillagas dagligen cirka 270<br />
frukostar, 480 luncher samt 480 middagar till<br />
hälso- och sjukvården.<br />
Cirka 500 luncher serveras i Restaurang Solsidan.<br />
Cirka 6 000 kylda matportioner tillagas varje<br />
vecka till ett antal värmländska kommuner.<br />
Vid Sjukhuset i Arvika tillagas 90 frukostar,<br />
120 luncher, 120 middagar till hälso- och sjukvården<br />
samt Arvika kommun. Dessutom lagas<br />
cirka 100 luncher till försäljning.<br />
Sjukhuset i Torsby har ett avtal med Torsby<br />
kommun som lagar och distribuerar maten till<br />
sjukhuset.<br />
Landstingsservice kost har drygt 60 tjänster.<br />
<strong>Landstinget</strong>s budget för patientmaten uppgår<br />
till 33 miljoner kronor.<br />
Bilderna på sidan är från<br />
produktionsköket i Karlstad.<br />
fOTO: Per grundström<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong><br />
Tema: Landstingsservice
Tema: Landstingsservice<br />
Det blir många samtal per dag för växeltelefonisterna. Några av dem berättar att hemma undviker de att prata i telefon, svarar på samma sätt som i jobbet<br />
eller drömmer om att det står flera hundra samtal på kö. Växeltelefonisterna använder telefonkatalogen Astra. Det är samma telefonkatalog som<br />
finns på landstingets intranät och som ersatt katalogen Netwise. Telefonisternas sökningar underlättas av speciella sökord som de snart kommer att<br />
dela med sig av till andra landstingsanställda.<br />
Landstingsväxeln i <strong>Värmland</strong><br />
– näst bäst i Sverige<br />
välkommen till landstinget i<br />
värmland! så låter det numera<br />
när man ringer till landstingets<br />
växel. den som svarar upprepar<br />
orden 00 gånger per dag.<br />
Mia Johansson, Maria Larsson och Gun-Britt<br />
Engvall Nykvist är växeltelefonister i <strong>Landstinget</strong><br />
i <strong>Värmland</strong>. Gun-Britt har haft samma<br />
jobb i 30 år.<br />
– I dag är det lättare att arbeta i växeln<br />
för det är mycket lättare att söka efter telefonnumren,<br />
säger hon.<br />
– Men krånglar det så krånglar det, säger<br />
Mia och berättar att just den här dagen är<br />
den nya sökkatalogen seg och det går mycket<br />
långsamt att få fram telefonnummer och<br />
koppla vidare. Det gör att fler samtal än vanligt<br />
väntar på att få komma fram till växeln.<br />
– Typiskt att det är måndag. Då har vi<br />
alltid mer samtal än vanligt.<br />
Bättre service och bemötande<br />
Men även om dagen är stressig satsar tjejerna<br />
i växeln på att vara trevliga. Med hjälp av en<br />
telecoach har de jobbat på att bemöta kunderna<br />
bättre och ge bättre service. Det var<br />
6 intryck 2 • <strong>2010</strong><br />
telecoachen som föreslog att de skulle svara<br />
”Välkommen till <strong>Landstinget</strong> i <strong>Värmland</strong>” i<br />
stället för bara ”landstinget”.<br />
– Först var vi negativa till det för det kändes<br />
konstigt att hälsa folk välkomna till något<br />
som kanske inte var positivt för dem. Men nu<br />
känns det bra och vi får ofta ett tack tillbaka.<br />
Kunderna säger att de känner sig välkomna.<br />
Ska bara koppla<br />
Växeln ska vara en kopplingsfunktion och<br />
inget annat. Men ibland får telefonisterna<br />
även ta emot frustration från någon som inte<br />
kommit fram på det telefonnummer som den<br />
ringt eller lyssna på en persons sjukdomshistoria<br />
när den inte förstår att den måste berätta<br />
vem den vill prata med. Ibland känner de att<br />
den som ringer bara vill prata och ibland får<br />
de vara detektiver i sökandet efter en person<br />
som kunden tror har hamnat på sjukhus.<br />
Men tack vare telecoachingen vet telefonisterna<br />
nu hur de ska hantera alla samtal.<br />
Mia och Maria berättar att de under ett års<br />
tid fick hjälp av en coach. Coachen satt bredvid<br />
dem för att lyssna på samtalen och berätta<br />
hur de kunde förbättra sitt bemötande och<br />
sin service.<br />
– Nu är vi mer samkörda och hanterar<br />
samtalen mer enhetligt. Vi är mer engagerade<br />
och vet vad vi kan ställa för motfrågor i samtalen.<br />
Och om vi är vänliga är oftast också de<br />
som ringer vänliga.<br />
Men växeltelefonisterna sitter inte bara<br />
och svarar i telefon och kopplar samtal. Kvällar<br />
och helger har telefonisterna även andra<br />
arbetsuppgifter. Då ansvarar de för inbrottslarm,<br />
dörrstängningar, passerkort, övervakningskameror<br />
och öppning av dörrar på förlossningen.<br />
Tvåa i tävling för växlar<br />
Växeln på Centralsjukhuset har också fått bevis<br />
på att personalen ger bra service. Två år i<br />
rad har den blivit tvåa i en nationell tävling<br />
för telefonväxlar. Ett företag gör stickprov hos<br />
de deltagande växlarna. De ringer ett antal<br />
gånger och låtsas behöva hjälp med koppling.<br />
Samtalen bedöms utifrån kriterierna tillgänglighet,<br />
bemötande, kvalitet och service, engagemang<br />
och attityd.<br />
Och om nån är nyfiken på hur personalen i<br />
Sveriges näst bästa växel ser ut eller hur arbetet<br />
fungerar har Mia och Maria ett tips:<br />
– Kom gärna hit och titta!<br />
TExT OCH fOTO: elisabet PeterssOn
Så kan du som landstingsanställd<br />
minska<br />
trycket hos växeln<br />
• Stäng av din telefon när du inte<br />
finns på plats eller inte kan svara.<br />
Eller tala in ett meddelande.<br />
• Passa telefontider.<br />
• Anmäl ändring av telefonnummer.<br />
• Säg inte till patienterna ”ring mig<br />
om du undrar något”, om inte<br />
patienten kan ringa dig direkt.<br />
Berätta för patienten att den kan<br />
kontakta mottagningen.<br />
• Berätta för dina barns dagis och<br />
skolor vilket telefonnummer du<br />
kan nås på. Det räcker inte att<br />
bara uppge att du jobbar ”på<br />
sjukhuset”. Växelpersonalen kan<br />
inte hitta alla.<br />
<strong>Landstinget</strong>s växel<br />
• <strong>Landstinget</strong>s växel har öppet dygnet<br />
runt.<br />
• Växeln tar emot 3 500 samtal per<br />
dygn.<br />
• Varje växeltelefonist ska ta emot<br />
500 samtal per arbetsdag.<br />
• Medeltiden för ett samtal är<br />
20–25 sekunder.<br />
• Växeln får mest samtal på måndagar.<br />
Då har man också veckans<br />
högsta bemanning – 8 telefonister<br />
jobbar samtidigt.<br />
• Sedan 2006 finns bara en växel<br />
i landstinget. Den finns på Centralsjukhuset<br />
i Karlstad. Tidigare<br />
fanns det växel även i Torsby och<br />
Arvika och ännu längre tillbaka<br />
även på andra orter.<br />
• I dag har växeln cirka 13 tjänster<br />
fördelade på 15 personer. för 4<br />
år sedan hade landstingets växlar<br />
18 tjänster.<br />
• <strong>Landstinget</strong> har en telefonist<br />
som inte jobbar i Karlstad utan i<br />
Årjäng. Honom kan du läsa om i<br />
<strong>Intryck</strong> <strong>nr</strong> 6, 2006.<br />
Framtidens telefoni<br />
iP-telefoni i hela landstinget, mobiler<br />
i stället för fasta telefoner<br />
och lättare för patienter att nå<br />
vården. så ska telefonin utvecklas<br />
de närmaste åren.<br />
I vårt landsting finns det gott<br />
om telefoner. Vi har över<br />
7 000 anknytningar, det vill<br />
säga telefonnummer.<br />
– Om ett år går vårt telefoniavtal<br />
med Telia ut. Innan<br />
dess ska vi bestämma oss för<br />
hur vår framtida telefoni ska<br />
se ut, säger Carina Karlsson som är verksamhetschef<br />
för tele.<br />
Vill smsa mer<br />
Tele har anlitat en konsult för att utreda det<br />
framtida behovet. Han undersöker trender och<br />
har genomfört några gruppdiskussioner med anställda<br />
inom landstinget.<br />
– Det har framkommit att många vill kunna<br />
smsa mer, bland annat för att påminna patienter<br />
om deras besökstid. De vill ha mer kommunikation<br />
via webben för att patienter ska kunna önska<br />
och boka tider. När de inte kan nås på telefon<br />
vill de berätta hur och när de nås – inte varför<br />
de inte kan nås. Man vill också kunna synka sin<br />
mobil mot kalendern i mejlprogrammet Outlook.<br />
Men tvärtemot vad man skulle kunna tänka sig<br />
så vill verksamheterna ha kvar faxen, den är inte<br />
på utdöende.<br />
Något som redan i dag håller på att införas är<br />
IP-telefoni, det vill säga telefoni via datanätet i<br />
stället för via telenätet<br />
– Då behöver vi inte ha dubbla nät.<br />
Målet är att 2012 ska så gott som alla telefoner<br />
i landstinget vara IP-telefoner.<br />
Bärbara telefoner<br />
Det blir också mer och mer bärbart – mobiltelefon<br />
eller bärbar fast dect-telefon. På Centralsjukhuset<br />
finns många dect-telefoner och ett trådlöst<br />
nätverk gör att de fungerar över hela sjukhuset.<br />
Allt fler använder mobil anknytning. Det<br />
innebär att den som ringer det fasta anknytningsnumret<br />
kommer till personens mobiltelefon.<br />
Målet är att ingen anställd ska ha mer än<br />
en telefon – en fast eller en mobil.<br />
De nya husen på Centralsjukhuset i Karlstad<br />
kommer att ha eget mobilt<br />
3G-nät.<br />
– I psykiatrihuset är<br />
det enbart mobilt som<br />
gäller. I huset för internmedicin<br />
och medicinsk<br />
service finns dessutom<br />
nätverk för dect-telefoni.<br />
Det huset kommer att<br />
besökas av personal inom<br />
övriga delar av sjukhuset<br />
som då har sina bärbara<br />
telefoner med sig.<br />
Större tillgänglighet<br />
I dag finns ett speciellt<br />
telefonsystem på alla<br />
vårdcentraler och flera specialistmottagningar.<br />
Systemet innebär att den som ringer kan välja<br />
att berätta sitt telefonnummer och bli uppringd,<br />
i stället för att vänta kvar i telefon. Det är en klar<br />
förbättring av tillgängligheten inom vården.<br />
– Vi måste också jobba mer för att minska<br />
resorna inom landstinget. Det kan vi göra genom<br />
att ha telefonmöten och videokonferens. Vi hoppas<br />
också att få möjlighet till möten via webben<br />
och webbkamera.<br />
TExT: elisabet PeterssOn<br />
fOTO: leif JOhanssOn OCH Júlia megyeri<br />
Telefoner i landstinget<br />
I framtiden ska ingen landstingsanställd<br />
ha både fast<br />
och mobil telefoni<br />
Antal telefoner i landstinget (ungefärlig<br />
siffra):<br />
• 1 250 mobiltelefoner.<br />
• 7 200 anknytningar, dvs. telefoner anslutna<br />
till landstingets växel.<br />
Dessutom finns ett mindre antal fasta telefoner<br />
som inte är anslutna till växeln.<br />
Av anknytningarna är:<br />
• 6 000 fasta anknytningar, varav 850 IPanknytningar.<br />
• 200 mobila anknytningar.<br />
• 1 000 dect-anknytningar, dvs. interna bärbara<br />
telefoner på Centralsjukhuset.<br />
Det finns också ett okänt antal bärbara<br />
telefoner som är kopplade till fasta anknytningar,<br />
runt om i hela landstinget.<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong><br />
Tema: Landstingsservice
Tema: Landstingsservice<br />
Ann-Sofie Haglund, Erik Albinsson och Therese Norström arbetar<br />
vid tele helpdesk.<br />
Tele helpdesk<br />
Exempel för en månad hos tele helpdesk<br />
• Antal samtal in till 160 00: Cirka 960<br />
• Antal arbetsordrar hos Tele helpdesk: cirka 430<br />
• Antal kundbesök vid disk: cirka 250<br />
De vanligaste ärendena via telefon 160 00<br />
• Röstbrevlådor och lösenord<br />
• förändring av tjänster på telefonapparater<br />
• Beställningar av headset, mobiler, och övrig kringutrustning<br />
• felanmälningar<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong><br />
tele helpdesk<br />
Hallå där...<br />
... therese norström. Du jobbar vid tele helpdesk,<br />
tillsammans med Ann-Sofie Haglund och<br />
Erik Albinsson.<br />
vilka kan ringa till er?<br />
– Alla som jobbar i landstinget kan och ska ringa<br />
till oss om allt som rör telefoni.<br />
kan du ge exempel på ärenden?<br />
– Beställningar av kringutrustning till telefon, felanmälan och flyttning av<br />
telefon.<br />
är det svårt att komma fram till er?<br />
– Ibland kan det vara det. Speciellt om det är nåt större fel och trycket på<br />
vår telefon är stort. Vi är sällan fler än två som svarar på 160 00 och ofta<br />
har vi samtal som tar en stund att åtgärda.<br />
kan man nå er på annat sätt än att ringa?<br />
– Nästan hälften av våra ärenden kommer via e-post. Vi välkomnar fler att<br />
mejla när det är svårt att nå oss på telefon. Vi ser det som en fördel att få<br />
underlag via e-post. Mejlen är bevakad dagtid av oss och vi svarar så fort<br />
som möjligt.<br />
gör ni nåt annat än svarar i telefon?<br />
– Den som inte sitter i helpdesk och svarar i telefon jobbar med att åtgärda<br />
vissa av de ärenden vi fått in eller med olika projekt som till exempel<br />
bytet från traditionell telefon till IP-telefoni.<br />
frågor om landstingets restauranger<br />
1. Äter du ofta i landstingets restauranger?<br />
2. Tycker du att maten är bra?<br />
3. finns det något du skulle vilja förändra?<br />
Gunilla Wadman, receptionist, Centralsjukhuset<br />
i Karlstad<br />
1. Ja det händer att jag äter landstingets mat<br />
då och då, ungefär en gång varannan vecka.<br />
2. Jag tycker att det är bra mat med mycket<br />
att välja på.<br />
3. Jag vet inget som jag vill förändra, de få<br />
gånger som jag ätit har det varit toppen!<br />
Annicka Bryske, personalsekreterare,<br />
Landstingshuset i Karlstad<br />
1. Det gör jag, nästan varje dag faktiskt!<br />
2. Maten är jättebra. Bra variation och glad<br />
och trevlig personal, så allt är positivt.<br />
3. Om jag måste välja något så skulle jag vilja<br />
ha lite större variation på brödet vid frukosten.
Först i Sverige<br />
med förrådshiss<br />
på sjukhus<br />
i det nya huset för medicinsk service och internmedicinsk<br />
vård, hus , kommer verksamheternas<br />
förråd att rymmas i ett meter högt<br />
schakt.<br />
En snillrik hiss levererar godset till den våning beställaren önskar.<br />
Leveransen tar bara ett tiotal sekunder och kan ske när som helst<br />
på dygnet.<br />
Innehåller över 700 produkter<br />
Landstingsservice transport kommer att sköta förrådshissen. Daniel<br />
Bengtsson från transport berättar mer om hur den fungerar:<br />
– I hissen finns det sammanlagt 125 hyllor som lagras på höjden<br />
i schaktet. Varje hylla är ungefär två och en halv meter bred. Hyllorna<br />
laddas med material på den nedersta våningsplanet, i huvudsak<br />
förbrukningsartiklar som det går åt mycket av, till exempel toapapper,<br />
handdukar, handskar, patientkläder, pipetter ochobjektsglas.<br />
Förrådet kommer att innehålla cirka 700 olika produkter.<br />
– Själva beställningen gör vårdpersonalen från en dator, fortsätter<br />
Daniel. Beställaren bestämmer själv om leverans ska ske direkt<br />
eller vid ett senare tillfälle. Hissen levererar godset till en lucka på<br />
våningsplanet där det hämtas.<br />
Verksamheten har själva planerat<br />
Catarina Grindegård från laboratoriemedicin ingår i den projektgrupp<br />
som planerat förrådet.<br />
– Det är en klar fördel att företrädare för verksamheterna som<br />
ska flytta in i det nya huset har fått ingå i den projektgrupp som<br />
planerat för förrådshissen. Vi är tre personer från sjukvården som<br />
tillsammans med landstingsservice bestämt vilka produkter som<br />
ska ingå i i förrådet och vilka rutiner som ska gälla för hissen.<br />
Catarina Grindegård och Daniel Bengtsson ingår i ”projekt förrådshiss”.<br />
Många är nyfikna<br />
Förrådshiss är en beprövad teknik inom industri- och lagerverksamhet,<br />
men inom sjukvården är det en nyhet. Hissen har redan<br />
väckt stort intresse bland sjukhus i landet.<br />
– Karolinska i Stockholm ska bygga nytt och de är väldigt intresserade<br />
av systemet. En förrådshiss kan frigöra ytor på de olika<br />
våningsplanen, utrymmen som i stället kan användas för vård och<br />
behandling. Även flera andra sjukhus har hört av sig och vill komma<br />
på studiebesök, berättar Daniel.<br />
TExT OCH fOTO: Per grundström<br />
Nu är förrådshissen på plats i nya hus 2. Hissen kommer att ersätta förråden på<br />
avdelningar och mottagningar i huset. Den har redan väckt stort intresse bland<br />
sjukhus i landet. Catarina Grindegård och Daniel Bengtsson ingår i ”projekt förrådshiss”<br />
En skiss över hur en förrådshiss fungerar. Hyllor fylls med gods i bottenplanet<br />
och hissen levererar till den våning beställaren önskar. Personalen<br />
på avdelningen eller mottagningen hämtar godset ur en lucka.<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong><br />
Tema: Landstingsservice
Tema: Landstingsservice<br />
Ett roligt arbete har Mona Eriksson vid landstingsservice städ. Hon lånar ut bilbarnstolar till nyblivna<br />
föräldrar på väg hem. Här har Mona spänt fast lilla Olivia på ett säkert sätt under överinseende<br />
av mamma och storasyster.<br />
Mona ser till att Olivia<br />
åker säkert hem<br />
snart är det 30 år sedan<br />
landstinget i värmland, som<br />
första landsting i sverige,<br />
började låna ut bilbarnstolar.<br />
Pionjärer bakom utlåningen var landstingsrådet<br />
Stig Gustavsson, barnläkaren Staffan<br />
Jansson samt Rune Gustafsson från NTF.<br />
Rune hade lyckats komma över ett billigt<br />
parti med 800 bilbarnstolar i Rotterdams<br />
hamn. Stolarna började lånas ut till föräldrar<br />
på BB i Karlstad, och på den vägen är<br />
det. Förra året hyrde landstingsservice städ<br />
ut cirka 1 400 stolar.<br />
”Påminde om plastbaljor”<br />
När <strong>Intryck</strong> besöker själva utlämningsstället<br />
som ligger på Centralsjukhuset,<br />
strategiskt vägg i vägg med patienthotellet,<br />
så finns Mona Eriksson på plats. Hon<br />
0 intryck 2 • <strong>2010</strong><br />
har mött tusentals nyblivna föräldrar under<br />
sina 20 år som bilbarnstoluthyrare.<br />
– Det är roligt att få träffa föräldrarna<br />
och visa dem hur de ska spänna fast bebisen<br />
på rätt sätt. De är väldigt intresserade och<br />
tacksamma, säger Mona och berättar att<br />
stolarna utvecklats genom åren.<br />
– I början påminde de om plastbaljor,<br />
idag är de betydligt mer ombonade och inte<br />
minst säkrare. Statistiken talar sitt tydliga<br />
språk, numera är det få olyckor i trafiken<br />
där bebisar får svåra skador.<br />
Hyran för en stol ligger på mellan 300<br />
och 400 kronor, beroende på modell. Uthyrningen,<br />
som sker i samarbete med NTF,<br />
är öppen varje vardag klockan 10–14, övrig<br />
arbetstid ägnar personalen åt rengöring och<br />
underhåll.<br />
TExT OCH fOTO: Per grundström<br />
Privata entreprenörer<br />
naturligt inslag inom<br />
serviceverksamheterna<br />
det nationellt beslutade Vårdvalet (Hälsovalet)<br />
har på ett påtagligt sätt släppt<br />
loss konkurrenskrafterna inom vården. Inom<br />
serviceverksamheterna finns en annan marknad<br />
sedan tidigare och en eventuell konkurrensutsättning<br />
av exempelvis restaurangen<br />
vid vårdcentralen<br />
i Kristinehamn är<br />
inte en fråga som<br />
teknikutskottets<br />
ordförande mats<br />
sandström (s) lägger<br />
sig i. Det, menar<br />
han, är ingen<br />
politisk fråga.<br />
– Att anlita privata entreprenörer är vanligt<br />
inom stödverksamheterna, exempelvis<br />
fastighetsskötseln. Vi måste leta efter de effektivaste<br />
lösningarna för att kosta så lite som<br />
möjligt. Om det sker genom egen drift eller<br />
genom privata aktörer är en bedömning som<br />
måste ske inom landstingsservice verksamhet.<br />
Åtminstone så länge det inte innebär skillnader<br />
i utbud eller kvalitet för värmlänningarna.<br />
Att privatisera sjukvården är något helt annat<br />
enligt Mats Sandström.<br />
– Det är en ideologisk fråga som på ett<br />
helt annat sätt påverkar medborgaren.<br />
Teknikutskottet är ett av tre beredande<br />
organ till landstingsstyrelsen.<br />
– Vi bevakar frågor inom IT, fastigheter<br />
och service. Ett bra resultat bygger på tidig<br />
dialog om aktuella frågor mellan oss som<br />
politiker och de verksamhetsansvariga. När<br />
en fråga når den formella beslutsprocessen är<br />
det ofta sent och besvärligt att göra korrigeringar,<br />
säger Mats Sandström.<br />
Markera ansvaret för miljön<br />
framskridandet av de nya husen hus på Centralsjukhuset<br />
och innebörden av införandet av<br />
Cambio Cosmic har varit två stora frågor för<br />
teknikutskottet under denna mandatperiod.<br />
Byggandet av hus 1 och 2 på Centralsjukhuset<br />
innehåller intressanta och uppmärksammade<br />
energilösningar.<br />
Mats Sandström säger att miljöfrågorna generellt<br />
har tagit ett stort kliv in i landstinget.<br />
Det finns numera ett miljöpolitiskt program<br />
som vi alla har att förhålla oss till. Han ser att<br />
en naturlig utveckling vore att göra teknikutskottet<br />
till teknik- och miljöutskottet.<br />
– Det skulle markera vårt ansvar för miljön.<br />
<strong>Landstinget</strong> är länets största kunskapsorganisation.<br />
Det förpliktigar. Vi ska gå före och<br />
visa vägen.<br />
TExT OCH fOTO: gunilla PetersOn
kundservice<br />
Hallå<br />
där...<br />
…. annika lindgren,<br />
tillförordnad verksamhetschef<br />
för kundservice<br />
– en enhet inom landstingsservice med 46<br />
anställda.<br />
vilka är era kunder?<br />
– Vi ger service till anställda, vårdavdelningar<br />
och mottagningar, patienter och besökare.<br />
Service, bemötande och tillgänglighet är<br />
viktiga frågor för oss. Vi vill att vår verksamhet<br />
kännetecknas av ett gott bemötande. Tillgängligheten<br />
är också viktig, det ska vara enkelt att<br />
nå våra verksamheter.<br />
vad gör kundservice?<br />
– Vi finns i hela länet och ansvarar för receptionerna<br />
vid huvudentrén på sjukhusen i Arvika<br />
och Karlstad och på vårdcentralerna i Säffle<br />
och Kristinehamn. Där ger vi information till<br />
besökare och patienter, tar emot patientavgifter<br />
och handlägger patientresor. Landstingsarkivet i<br />
Karlstad, journalarkivet i Arvika och receptionen<br />
i Landstingshuset tillhör också vårt ansvarsområde,<br />
liksom patientresor och kundservice helpdesk<br />
vid Sjukhuset i Torsby.<br />
I vår helpdesk tar vi emot och administrerar<br />
beställningar via webb och telefon. Det handlar<br />
om till exempel passerkort, leasingbilar, konferensrum<br />
och personallägenheter.<br />
Till personalen säljer vi också årskort på buss<br />
och tåg. Kostnaden dras av på lönen.<br />
i de receptioner som kundservice ansvarar<br />
för finns centralkassor. vad innebär centralkassan<br />
för patienter och mottagningar?<br />
– Patienterna anmäler sig och betalar sin patientavgift<br />
i centralkassan och går därefter till den<br />
mottagning där patienten har en tid för besök.<br />
Mottagningarna behöver inte hantera patientavgifter<br />
och dagskassor. Efter sitt besök kan<br />
patienten komma till oss i receptionen för att få<br />
information om eller få hjälp med att boka sin<br />
hemresa. Många patienters besök både börjar<br />
och slutar hos oss.<br />
TExT: kristina bOrgsten<br />
fOTO: Per grundström<br />
Mer om kundservice<br />
Du når kundservice via serviceportalen på<br />
intranätet eller vid akuta ärenden via telefon<br />
180 00 (helpdesk). I receptionerna finns personal<br />
för personliga möten.<br />
Anne-Mari Nilsson, Anne-Beth Persson och Ann-Sofi Lindblom arbetar i receptionen på Sjukhuset i<br />
Arvika. Av de sex medarbetarna jobbar fyra heltid och två deltid.<br />
I receptionen fixar<br />
personalen det mesta<br />
anne-mari nilsson är en av sex<br />
medarbetare som jobbar i receptionen<br />
på sjukhuset i arvika. i<br />
receptionen ryms centralkassa,<br />
patientresor och kundservice<br />
helpdesk.<br />
– Patienter som ska besöka en mottagning anmäler<br />
sig i centralkassan och betalar sin patientavgift.<br />
Ofta behöver vi beskriva vägen till mottagningen<br />
som ska besökas. Till oss kommer<br />
anhöriga och frågar om inneliggande patienter<br />
och om besökstider. Vi bokar också hemresor åt<br />
patienter, berättar Anne-Mari Nilsson.<br />
Centralkassan har funnits i två år och alla<br />
mottagningar, förutom sjukhustandvården, är<br />
anslutna till kassan.<br />
Ett jobb med variation<br />
För personalen fixar kundservice passerkort,<br />
nycklar, lånar ut cyklar och ger<br />
service vid utlåning av leasingbilar. Personalbostäder<br />
och övernattningsrum för<br />
sjuksköterskestudenter hör också till kundservice<br />
ansvarsområde.<br />
– Vi lämnar ut nycklar och passerkort<br />
till utomstående som bokat konferensrum<br />
hos oss. Likaså fotograferar vi medarbetare<br />
som är i behov av e-tjänstekort för att logga<br />
in i Apotekets läkemedelstjänst e-dos, säger<br />
Anne-Mari och konstaterar att hon<br />
och hennes kollegor har ett omväxlande<br />
arbete.<br />
TExT: kristina bOrgsten<br />
fOTO: gunilla PetersOn<br />
Patienter som besöker<br />
mottagningar på<br />
Sjukhuset i Arvika<br />
betalar och anmäler<br />
sig i receptionen.<br />
I receptionen finns<br />
också patientresor<br />
och kundservice helpdesk.<br />
Receptionen har<br />
öppet mellan 06.45<br />
och 16.30 på vardagarna.<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong><br />
Tema: Landstingsservice
Tema: Landstingsservice<br />
Här bläddrar Birgitta Andersson och Inga Kullgren, som båda arbetar i landstingsarkivet<br />
i Karlstad, bland kirurgklinikens handlingar från 1920-talet. I landstingets arkiv<br />
finns flera hundra tusen patientjournaler sparade.<br />
<strong>Landstinget</strong>s historia finns i arkivet<br />
i landstingsarkivet finns handlingar<br />
förvarade från så skilda<br />
områden som sjukvård, tandvård,<br />
omsorg, utbildning och<br />
kommunikationer. några av de<br />
äldsta dokumenten härrör från<br />
filipstads sjukhus och är daterade<br />
år 63.<br />
Landstingsservice ansvarar för två arkiv. Det<br />
stora, landstingsarkivet, finns vid Arkivcentrum<br />
i gamla seminariet i Karlstad medan ett<br />
journalarkiv finns i Arvika.<br />
I arkiven finns även material från landstingets<br />
alla beslutande organ, från det första<br />
landstingsmötet år 1863 fram till idag.<br />
Kilometer med handlingar<br />
Sammanlagt finns det 15 000 hyllmeter<br />
dokument och handlingar, varav ungefär<br />
hälften är patientjournaler. Ytterligare 7 000<br />
hyllmeter med journaler förvaras på sjukhus<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong><br />
och vårdcentraler, i väntan på att få plats i de<br />
stora arkiven.<br />
All den digitala information som landstinget<br />
producerar finns lagrad i databaser,<br />
som förvaltas av Landstings-IT.<br />
Släktforskare på besök<br />
Inga Kullgren, arkivarie i Karlstad, berättar<br />
att arkivet under förra året hade cirka 2 900<br />
förfrågningar.<br />
– I första hand servar vi landstingets olika<br />
verksamheter med journaler, personaluppgifter<br />
samt administrativa handlingar av olika<br />
slag. Vi får ofta besök av forskare samt inte<br />
minst av allmänheten. Till exempel så begär<br />
elever från vårdskolor, folkhögskolor eller naturbruksgymnasier<br />
ofta kopior på sina betyg,<br />
för att kunna söka jobb eller nya utbildningar.<br />
Det märks även att intresset för släktforskning<br />
ökat kraftigt under senare år. Många<br />
söker information om gamla släktingar via<br />
journaler och skolbetyg. Några vill veta mer<br />
om sin tid på barnhem.<br />
TExT OCH fOTO: Per grundström<br />
Meter efter meter med handlingar från förr. Många dokument<br />
förvaras i arkivmappar, många finns på mikrofilm och<br />
många är inbundna.<br />
frågor om<br />
landstingets restauranger<br />
Petra Johansson,<br />
städerska,<br />
Centralsjukhuset i<br />
Karlstad<br />
äter du ofta i<br />
landstingets<br />
restauranger?<br />
– Nej det är väldigt<br />
sällan som jag gör<br />
det. Dock brukar jag<br />
köpa frukostbröd i sjukhusets kiosk.<br />
tycker du att maten är bra?<br />
– Maten är väl bra, men det är på tok för<br />
dyrt. Jag tycker att man får för lite mat<br />
jämfört med vad man betalar för.<br />
finns det något du skulle vilja förändra?<br />
– Skulle jag få bestämma så skulle jag<br />
sänka priset.
Kristinehamn först ut<br />
med att kunna spåra<br />
godset<br />
Varje dag anländer tusentals paket<br />
och försändelser till landstinget.<br />
Landstingsservice transport håller<br />
för närvarande på att införa ett system<br />
för att snabbt och enkelt kunna<br />
spåra godset. Via datorn finns sedan<br />
möjlighet att ta reda på var godset<br />
varit.<br />
för närvarande pågår ett pilotprojekt<br />
i Kristinehamn, där personal<br />
från transport scannar av alla läkemedelslådor<br />
från apoteket med en<br />
handdator. Scannern registrerar var<br />
och när lådan hämtas, var den är<br />
på väg och var den lämnas<br />
– Vi börjar med lådorna från<br />
apoteket eftersom det där finns<br />
ett krav på kvittens i samband<br />
med överlämnandet. I framtiden är<br />
avsikten att alla godsförsändelser<br />
ska ingå i systemet. Syftet är effektivisera<br />
godshanteringen och öka<br />
säkerheten, säger Staffan flodin<br />
som är utvecklingsledare vid Landstingsservice.<br />
Bäddcentral avlastar<br />
vårdpersonal<br />
Landstingsservice städ kommer<br />
under hösten att ställa i ordning en<br />
bäddcentral som ska betjäna hus 2,<br />
den nya vårdbyggnaden på Centralsjukhuset.<br />
På bäddcentralen kommer<br />
sängar från vårdavdelningarna<br />
att rengöras och torkas i en automat<br />
innan de bäddas för att slussas<br />
tillbaka till vården. Avsikten är att<br />
vårdpersonalen ska avlastas och att<br />
arbetsmiljön kring hanteringen av<br />
sängar ska förbättras. Ett femtiotal<br />
sängar per dygn räknar man med<br />
ska passera bäddcentralen, där även<br />
service och besiktning kommer att<br />
utföras.<br />
Det kommer att finnas gott om<br />
sängar i det nya huset då två av<br />
våningsplanen är öronmärkta för<br />
internmedicinsk vård. Där byggs 86<br />
enpatientrum medan 10 vårdplatser<br />
utrustas för gemensam övervakning.<br />
Peder Röhr är länschef för landstingsservice transport och Ulf Gullbrand arbetar som fordonsredogörare.<br />
Här är de båda intill en Skoda, som är ett av två bilmärken som ingår i landstingets bilpool.<br />
Tjänstebilarna körs<br />
miljoner kilometer<br />
landstinget förfogar över cirka<br />
0 tjänstebilar. hälften av dem<br />
ingår i bilpooler, fordon som<br />
kan bokas via serviceportalen<br />
på intranätet av den som behöver<br />
en bil i tjänsten. övriga är<br />
knutna till de olika verksamheterna.<br />
Den största poolen finns vid Landstingshuset<br />
som har 18 bilar, följt av Centralsjukhuset 15<br />
och Arvika 17. De modeller som används är<br />
Skoda Octavia och Ford Focus.<br />
Sedan 2006, då Landstingsservice transport<br />
tog över inköp och samordning av samtliga<br />
tjänstebilar, har antalet minskat med<br />
30.<br />
Rullar miljoner kilometer<br />
– Cirka 60 procent av vår fordonspark är bilar<br />
som kan köras på alternativt bränsle, berättar<br />
Peder Röhr, länschef på transport. Antalet<br />
miljöbilar ökar efterhand som fordon byts.<br />
Emellanåt när samtliga bilar är bokade måste<br />
vi leasa bilar för dagen, och då används olika<br />
modeller som uppfyller landstingets krav på<br />
säkerhet och miljö.<br />
Totalt under ett år rullar landstingets<br />
tjänstebilar cirka 4 400 000 kilometer. Det<br />
motsvarar 110 varv runt jordklotet. Kostnaderna<br />
för leasing, underhåll och drivmedel<br />
uppgår årligen till cirka 13 miljoner kronor.<br />
En nyhet under förra året var att alkolås<br />
infördes vid bilpoolen i Landstinghuset. På<br />
sikt ska samtliga pooler utrustas med alkolås.<br />
TExT OCH fOTO: Per grundström<br />
TExT: Per grundström Tjänstebilarna i landstingets bilpooler bokas via<br />
serviceportalen.<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong><br />
3<br />
Tema: Landstingsservice
klockan 0 . på förmiddagen,<br />
sex dagar i veckan avgår den<br />
mörkblå skåpbilen från lastkajen<br />
på sjukhuset i torsby.<br />
– De prover och remisser som jag har bak i<br />
bilen är ju en del av vårdkedjan, så vi är också<br />
en viktig del av hälso- och sjukvården. Det<br />
säger Marianne Johnsson som kör labbilen<br />
mellan Torsby och Karlstad.<br />
Innan avresan har hon varit på vårdcentralen<br />
och folktandvården i Torsby för att<br />
hämta upp sånt som ska söderut.<br />
– Nu drar vi till Sunne, säger hon och slår<br />
igen den stora skjutdörren.<br />
Efter Sunne går turen över till Klarälvdalen.<br />
Labbilen stannar vid vårdcentraler och<br />
folktandvårdskliniker i Deje, Forshaga, Skåre<br />
och vid Centralsjukhuset.<br />
– Förutom prover, post och remisser är<br />
det bland annat läkemedel, tvätt, bentäthetsmätare<br />
och snarkapparater som åker med, berättar<br />
Marianne.<br />
– Jag har viktiga grejor där bak. Jag känner<br />
att jag gör en insats och jag försöker vara<br />
snabb och effektiv.<br />
Marianne parkerar precis utanför dörren<br />
på vårdcentralerna, tar vant med sig tomma<br />
apotekslådor, posthögar och frigolitboxar<br />
för prover från lastutrymmet. Hon vet precis<br />
var dörröppnaren är placerad och vilket rum<br />
hon ska in i. Det som varierar är vilka hon<br />
möter.<br />
– Jag har jobbarkompisar i hela länet och<br />
de är jättetrevliga.<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong><br />
Hon stannar inte för några kaffepauser<br />
utan det är snabbt in och snabbt ut som gäller.<br />
– Jag kör ju på en turlista och ska vara<br />
framme i Karlstad vid en viss tid. Varken de<br />
eller jag har tid med något annat än arbete,<br />
men visst byter vi några ord och det känns<br />
lika roligt att komma in överallt.<br />
Vid lunchtid har hon lastat av vid Centralsjukhusets<br />
lastkaj och fått med sig det som<br />
ska med norrut. Sen tar hon den blåa bilen<br />
samma väg tillbaka till Sjukhuset i Torsby.<br />
TExT OCH fOTO: Petter nilJung<br />
Om labbilarna<br />
Det finns sex labbilar i länet. De utgår<br />
ifrån Torsby, Arvika, Kristinehamn, Säffle<br />
och Karlstad. Labbilarna ingår i landstingsservice<br />
transport som har cirka 80<br />
medarbetare<br />
I labbilarna körs bland annat:<br />
• laboratorieprover<br />
• remisser<br />
• post<br />
• läkemedel<br />
• bröstpumpar<br />
• hörselhjälpmedel<br />
• städmoppar<br />
• dammtrasor<br />
• bentäthetsmätare<br />
• bilbarnstolar<br />
• biblioteksböcker<br />
• snarkapparater<br />
• möbler<br />
• skärande och stickande gods<br />
BILEN<br />
som är en del<br />
i vårdkedjan<br />
Marianne<br />
Johnsson gör sin<br />
del för att <strong>Landstinget</strong><br />
i <strong>Värmland</strong><br />
ska fungera så<br />
bra som möjligt.
nytt från centralsjukhuset<br />
Ny reception ska byggas<br />
på Centralsjukhuset<br />
Centralsjukhuset ska få ytterligare en<br />
reception kopplad till centralkassan, en<br />
”filialreception” som ska avlasta den vid<br />
huvudentrén.<br />
Den nya receptionen börjar byggas redan<br />
under våren och kommer att vara belägen<br />
utefter Röda gatan, det stråk som bland<br />
annat leder mot Restaurang Solsidan och<br />
nya hus 2.<br />
I dag är ett tjugotal mottagningar anslutna<br />
till centralkassan och fler står i kö. Under<br />
en vardag tar receptionen emot cirka tusen<br />
personer som anmäler sitt besök, betalar<br />
eller bokar hemresan.<br />
När nya hus 2 tas i bruk från och med<br />
januari nästa år, kommer stora mottagningar<br />
som röntgen, laboratoriemedicins provtagning<br />
samt mammografin att kunna anslutas<br />
till kassan. Så även flera av de mottagningar<br />
som finns i närheten, till exempel ögon,<br />
onkologi och sjukgymnastik.<br />
Restaurang Solsidan<br />
öppnar upp för fler gäster<br />
Restaurang Solsidan på Centralsjukhuset är<br />
med cirka 500 lunchgäster en av Karlstads<br />
största restauranger. Restaurangen är dock<br />
öppen endast två timmar om dagen, övrig<br />
tid är det tomt i den stora lokalen.<br />
Nu planerar landstingsservice kost ett café<br />
som ska hålla öppet från morgon till kväll,<br />
ett café som även ska sälja enklare maträtter<br />
typ sallader och pajer samt erbjuda ”take<br />
away”.<br />
– Vi planerar för en mindre ombyggnad<br />
inne i restaurangen men framför allt vill vi<br />
med hjälp av glaspartier synas bättre, så att<br />
det känns naturligt för såväl besökare som<br />
personal att slinka in och äta lunch, ta en<br />
fika eller bara köpa med sig något, säger<br />
Lars Söderbäck vid landstingsservice kost.<br />
Persontrafiken förbi Solsidan kommer<br />
att öka betydligt när nya hus 2 tas i bruk.<br />
Själva stråket till huset går alldeles utanför<br />
restaurangen. Om ganska exakt ett år slår<br />
dessutom psykiatrihuset upp sina portar<br />
med patienter, många besökare och en personalstyrka<br />
på 230 personer.<br />
TExT OCH fOTO: Per grundström<br />
Här i hörnet ska den nya ”filialreceptionen” byggas. Var beredd på att det blir stökigt utefter Röda<br />
gatan under våren, bland annat kommer trafiken mot restaurangen och biblioteket att ledas om<br />
under en period.<br />
Restaurang Solsidan står tom och öde under en stor del av dagen. Nu planerar landstingsservice<br />
kost ett café i den stora lokalen.<br />
frågor om landstingets restauranger<br />
1. Äter du ofta i landstingets restauranger?<br />
2. Tycker du att maten är bra?<br />
3. finns det något du skulle vilja förändra?<br />
Gun-Britt Eriksson, utredningssekreterare, Landstingshuset i<br />
Karlstad<br />
1. Jag äter i restaurangen varje dag!<br />
2. Det är bra mat och trevlig personal. Jag gillar salladsbordet och att<br />
det nästan alltid finns en fiskrätt att välja på.<br />
3. Inget speciellt.<br />
Eva Nicolas, städerska, Centralsjukhuset i Karlstad<br />
1. Ja ibland gör jag det.<br />
2. Jag tycker att det är bra variation, man kan välja på flera olika rätter<br />
varje dag. Kockens hörna tycker jag om.<br />
3. Just nu kan jag inte komma på något speciellt som jag vill ändra på!<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong><br />
Tema: Landstingsservice
Tema: Landstingsservice<br />
Agnetha Jonsson:<br />
Landstingsservice är en kugge i hjulet<br />
– Jag är stolt över landstingsservice<br />
och den verksamhet vi<br />
bedriver. vi arbetar för bästa<br />
patientnytta genom snabba<br />
transporter, bra patientmål-<br />
tider, rena lokaler och ett gott<br />
bemötande, säger agnetha<br />
Jonsson som är chef för landstingsservice.<br />
Ett exempel på ett arbete där många olika<br />
verksamheter inom landstinget var inblandade<br />
är vaccinationen mot den nya influensan.<br />
Även anställda inom landstingsservice blev<br />
involverade. Det handlade om rätt förvaring<br />
i kylrum och om att transportera ut doserna<br />
till vaccinationsplatserna runt om i länet så<br />
snabbt som möjligt.<br />
– Vi blev en viktig kugge i hjulet och vi<br />
lyckades bra. Vi gjorde en temporär organisation<br />
i tät samverkan med smittskydd och<br />
det fungerade bra. Vi kan konstatera att när<br />
det gäller så kan vi snabbt ställa om och det<br />
är en styrka.<br />
Landstingsservice chef brinner för utveckling<br />
och tillsammans med sina medarbetare<br />
griper hon sig an många olika projekt. Sånt<br />
som kommer mer eller mindre oväntat, som<br />
till exempel transport av influensavaccin, eller<br />
sånt som ingår i en långtidsplan. Något av<br />
det som är aktuellt just nu är en förrådshiss<br />
och en bäddcentral i de nya husen på Centralsjukhuset.<br />
Öppenhet i ledarskapet<br />
Grunden för hur verksamheter ska arbeta<br />
är verksamhetsplanen. Agnetha berättar att<br />
landstingsservice har bra rutiner för verksamhetsplanen<br />
i det dagliga arbetet. Och<br />
landstingsservice medarbetarenkät visade att<br />
verksamhetens mål är väl kända hos de anställda.<br />
Ledningsgruppen arbetar mycket med<br />
de gemensamma målen. Varje arbetsplats får<br />
sedan titta på vad det betyder för dem.<br />
6 intryck 2 • <strong>2010</strong><br />
– Jag upplever<br />
att vi har en öppenhet<br />
i ledningsgruppen.<br />
Det finns<br />
inget revirtänk och<br />
gruppen ser verksamheten<br />
som ett<br />
sammanhang. Det<br />
är en jättestyrka.<br />
Vill ha miljöcertifiering<br />
I verksamhetsplanen<br />
för <strong>2010</strong> kan<br />
man läsa att landstingsservice<br />
bland<br />
annat ska ägna sig<br />
åt service och bemötande<br />
samt miljöfrågor.<br />
– Vi har lyft<br />
frågan om miljöcertifiering<br />
och funderar<br />
på om man kan<br />
kravmärka restaurangerna. Vi ska också se<br />
över om vi ytterligare kan minska kemikalieanvändandet<br />
inom städ, berättar Agnetha.<br />
Om landstingsservice<br />
I landstingsservice ingår verksamheterna:<br />
• Kost i form av patientmåltider, kafé och restaurangverksamhet.<br />
• Städ speciellt anpassat för vårdens komplexa verksamheter.<br />
• Transport i form av vaktmästeri och transporttjänster.<br />
• Tele där ansvaret för all telefoni samlats.<br />
• Kundservice som ger information och service till patienterna vid bokning av patientresa<br />
och betalning av vårdbesök. Inom enheten organiseras också landstingsarkivet.<br />
Cirka 410 medarbetare<br />
• Största verksamheten inom landstingsservice är städ med cirka 200 medarbetare.<br />
• Medelåldern är 48 år.<br />
• Personal finns på cirka 35 enheter.<br />
– Om jag får drömma fritt så vill jag att framtidens servicemedarbetare<br />
har ett ännu bättre samspel med vården och att alla medarbetare vet vad<br />
man ska göra och varför, säger Agnetha Jonsson, chef för landstingsservice.<br />
• Totalt är 79 procent av medarbetarna kvinnor.<br />
TExT OCH fOTO: annika OlssOn
övervikt hos barn och unga<br />
Hallå<br />
där...<br />
…eva åkesdotter-goedicke, folkhälsostrateg<br />
i <strong>Landstinget</strong> i <strong>Värmland</strong>.<br />
Du är delaktigt i handlingsplanen Förebygga<br />
övervikt samt främja goda matvanor hos barn och unga<br />
i <strong>Värmland</strong>, som skickas ut på remiss under uppmärksamhetsveckan<br />
19–25 april.<br />
varför har den handlingsplanen kommit till?<br />
– Man har under en längre tid sett att övervikt och fetma ökar i<br />
Sverige och snabbast ökar den bland barn och unga. De får också<br />
symtom och sjukdomar som man tidigare bara sett hos vuxna,<br />
som till exempel diabetes typ 2 och hjärt- kärlsjukdomar. Problem<br />
med knän och andra leder har också blivit vanligare. Övervikten<br />
följer ofta med barnet upp i vuxen ålder och kan få konsekvenser<br />
för hela livssituationen.<br />
vilka är det som tagit fram planen?<br />
– Hela arbetet bygger på ett nära samarbete mellan landstinget,<br />
länets 16 kommuner, <strong>Värmland</strong>s idrottsförbund och friskvården i<br />
<strong>Värmland</strong>.<br />
vad innehåller den?<br />
– Den är dels ett strategidokument som pekar ut de viktiga utmaningarna<br />
och berättar varför det är nödvändigt att satsa på förebyggande<br />
arbete samt hur man kan angripa orsakerna till övervikt<br />
och fetma hos barn. Den innehåller också en aktivitetsplan som<br />
säger vad som ska göras och vilken organisation som har ansvaret.<br />
Aktivitetsplanen har fyra delar: främja goda matvanor, främja<br />
ökad fysisk aktivitet, utökad samverkan mellan förebyggande<br />
arbete och behandling samt ökad kunskap och utvecklad kommunikation.<br />
vad kan handlingsplanen innebära för verksamheterna i<br />
landstinget?<br />
– Verksamheterna är mer uppmärksamma på problemen idag<br />
än tidigare men kan öka uppmärksamheten. Alldeles nyligen har<br />
barn- och ungdomsmedicin bildat ett speciellt team som ska arbeta<br />
med de barn och ungdomar som redan har övervikt. Detta<br />
är en välkommen förstärkning för länet.<br />
vad kan planen innebära för de värmländska barnen?<br />
– förhoppningsvis så kommer handlingsplanen på sikt leda till att<br />
övervikt och fetma minskar hos barn och unga i <strong>Värmland</strong>. Med<br />
handlingsplanen som stöd blir det lättare för beslutsfattare och<br />
verksamheter att understödja förutsättningarna för bra matvanor<br />
och ökad fysisk aktivitet. Det innebär konkret att vissa saker måste<br />
förändras. Vi måste se till att minimera utbudet av sötade mellanmål<br />
och minska läsk- och godisutbud i skolcafeterior. föräldrastödet<br />
ska utvecklas så att föräldrar exempelvis kan göra bra val<br />
gällande matsäcken till friluftsdagar. Men vi måste även planera<br />
samhället för rörelse och lek och förbättra gång- och cykelvägar.<br />
när räknar ni med att handlingsplanen ska vara godkänd<br />
och börja gälla?<br />
– Meningen är att den ska antas politiskt under hösten <strong>2010</strong>.<br />
TExT: elisabet PeterssOn<br />
Anders motionerar mera<br />
anders sandberg är en<br />
av de nästan 000 patienter<br />
i värmland som<br />
under 00 fick fysisk<br />
aktivitet på recept. nu<br />
har han minskat i vikt<br />
och mår bättre.<br />
– Jag var överviktig och när jag<br />
fick diagnosen diabetes typ 2<br />
tänkte jag att det här går fan inte<br />
längre, berättade Anders på en<br />
presskonferens i början av mars.<br />
– I och med att jag var aktuell<br />
för operation fick jag gå en kurs<br />
om levnadsvanor. Då insåg jag<br />
att jag behövde göra något åt det<br />
själv och min läkare ordinerade<br />
mig fysisk aktivitet på recept och<br />
remitterade mig till Friskvården i<br />
<strong>Värmland</strong>.<br />
Anders Sandberg, här tillsammans med<br />
friskvårdsassistent Åsa Österberg, har<br />
ändrat sina kostvanor och ökat motionen.<br />
Anders berättar vidare att han<br />
också gjort en hälsokontroll.<br />
– Jag kom fram till att jag var<br />
korvberoende, inte sockerberoende<br />
och att jag åt oregelbundet. När jag<br />
ändrade mina kostvanor och ökade<br />
motionen började det hända saker.<br />
Om trenden fortsätter hoppas jag<br />
kunna minska mängden medicin.<br />
TExT: Petter nilJung<br />
fOTO: mattias karlssOn<br />
Matens och motionens betydelse<br />
för hälsan uppmärksammas<br />
Att levnadsvanor har stor betydelse för hälsan är ingen hemlighet. Men vi<br />
behöver bli påminda om det. I hela Sverige arrangeras därför uppmärksamhetsveckan<br />
19–25 april.<br />
Kanske du inte får <strong>Intryck</strong> i din hand förrän mitt under uppmärksamhetsveckan<br />
eller dagarna efter. I vilket fall vill vi gärna berätta om veckan.<br />
Kommuner och landsting, ideella organisationer och företag inom livsmedelsbranschen.<br />
Alla har inbjudits att delta under uppmärksamhetsveckan Ett<br />
friskare Sverige. <strong>Landstinget</strong> i <strong>Värmland</strong> deltar på flera sätt:<br />
• Handlingsplanen Förebygga övervikt samt främja goda matvanor hos barn<br />
och unga i <strong>Värmland</strong> skickas ut på remiss under veckan. Planen har tagits<br />
fram gemensamt av landstinget, länets 16 kommuner, <strong>Värmland</strong>s idrottsförbund<br />
och friskvården i <strong>Värmland</strong><br />
• Information om fysisk aktivitet på recept, fAR, ges på Bergviks köpcentrum<br />
i Karlstad, 19 april.<br />
• Inspirationsföreläsningar om skolmat ges på <strong>Värmland</strong>s museum 22 april.<br />
Bert ”Skara-Bert” Karlsson, föreläser om sitt engagemang för bra mat i<br />
skolan. Wibecke Ivarsson, kostchef och Årets Werner 2009 föreläser om<br />
hur man har arbetat för att höja matkvaliteten och skapa matglädje i Kils<br />
kommun. Lanstinget i <strong>Värmland</strong> och friskvården i <strong>Värmland</strong> arrangerar<br />
tillsammans.<br />
Uppmärksamhetsveckan har sin grund i ett regeringsuppdrag. Statens folkhälsoinstitut<br />
har fått uppdraget att samordna veckan för att främja goda<br />
matvanor och fysisk aktivitet. Institutet har i sin tur bjudit in företag och<br />
organisationer att arrangera aktiviteter.<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong>
Kirurgavdelning 6 deltog i ett friskvårdsprojekt tillsammans med Landstingshälsan, här några bland personalen som medverkade,<br />
från vänster Kjell Nauclér Platon (Landstingshälsan), Lena Söderlund, Annika Carlson, Birgitta finsberg, Mai Britt<br />
Telander, Anna Lena Eriksson, AnnChristine Meier, Anita Park.<br />
Kirurgavdelning sänkte<br />
blodtrycket – på sig själv<br />
värk i axlar, nacke och knän, stress,<br />
sömnproblem, oro bland de äldre över<br />
att inte klara jobbet fram till pension.<br />
Häromåret varnade såväl undersökningar om Sunt liv<br />
som medarbetarsamtal för att flera bland personalen på<br />
avdelning 6 vid Centralsjukhuset hade besvär av olika<br />
slag som kunde kopplas till arbetsmiljön.<br />
Avdelningschefen Annika Carlson insåg att något<br />
måste göras. En grupp för friskvård och hälsa bildades<br />
och kontakt togs med Landstingshälsan. Tillsammans<br />
med Kjell Nauclér Platon lades riktlinjerna upp för ett<br />
friskvårdsprojekt, som skulle pågå under ett år.<br />
Förvånades över högt blodtryck<br />
Projektet inleddes med att Kjell lät testa alla de 26 personer<br />
på avdelningen som ville vara med. Han mätte<br />
bland annat syreupptagning, testvärde, blodtryck och<br />
hade enskilda samtal om hälsa med var och en.<br />
– Efter det att Kjell presenterade testresultaten blev<br />
jag väldigt fundersam, berättar Annika.<br />
Testerna visade satt 66 procent hade förhöjt blodtryck<br />
och mer än en tredjedel hade ett BMI-mått som<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong><br />
låg på över 28, det vill säga i riskzonen för hjärt- och<br />
kärlsjukdomar (BMI är ett mätetal på förhållandet mellan<br />
längd och vikt).<br />
– Jag blev förvånad – det kändes oroväckande och<br />
även lite märkligt, vi jobbar ju på en kirurgavdelning<br />
där just kärl är vår specialitet.<br />
Hoppas inspirera andra<br />
För några veckor sedan presenterade Landstingshälsan<br />
sin utvärdering av projektet och det till betydligt muntrare<br />
miner.<br />
Kjell berättar:<br />
– Hela 85 procent hade lyckats sänka sitt blodtryck,<br />
ungefär hälften hade minskat i vikt och lika många hade<br />
förbättrat sin kondition. Jag är nöjd med resultatet och<br />
förhoppningen är förstås att personalen ska fortsätta<br />
jobba för en god hälsa och att även kollegor till dem ska<br />
bli inspirerade.<br />
Läs mer på intranätet om friskvårdsprojektet på<br />
avdelning 6. Gå in under Sjukhus – Centralsjukhuset<br />
– Nyheter.<br />
TExT OCH fOTO: Per grundström<br />
Alla divisioner<br />
ska tänka<br />
mer på<br />
levnadsvanor<br />
Alla divisioner ska jobba<br />
aktivt med hälsofrämjande<br />
och sjukdomsförebyggande<br />
arbete inom området<br />
levnadsvanor. Det<br />
säger en handlingsplan<br />
som landstingsstyrelsen<br />
tar beslut om i dagarna<br />
runt <strong>Intryck</strong>s utgivning.<br />
Handlingsplanen hälsofrämjande<br />
hälso- och<br />
sjukvård avseende levnadsvanor<br />
ska leda till<br />
friskare värmlänningar.<br />
Hög alkoholkonsumtion,<br />
rökning, fysisk inaktivitet<br />
och ohälsosamma<br />
matvanor ökar risken för<br />
flera sjukdomar. Handlingsplanen<br />
ska underlätta<br />
verksamheternas<br />
utveckling av det systematiska<br />
hälsofrämjande<br />
arbetet, det vill säga<br />
skriftligt dokumenterade<br />
program och rutiner,<br />
inom just de områdena.<br />
Målgrupperna är patienter<br />
men också landstingets<br />
medarbetare och<br />
befolkningen i stort.<br />
Några av målen är:<br />
• En ökad andel patienter<br />
ska tillfrågas om sin<br />
alkoholkonsumtion.<br />
• Antalet förskrivningar<br />
av fysisk aktivitet på<br />
recept, fAR, ska öka.<br />
• En ökad andel av<br />
befolkningen ska ha<br />
goda matvanor.<br />
• Andelen tobaksanvändare<br />
bland landstingets<br />
medarbetare ska<br />
minska.<br />
Planen gäller för åren<br />
<strong>2010</strong>–2013.
Friskvård på<br />
hästryggen<br />
friskvård och personlig hälsa<br />
är någonting som är mycket<br />
viktigt. många går på massage<br />
eller besöker det lokala gymmet.<br />
tjejerna på intensivvårdsavdelningen<br />
i karlstad har en<br />
lite annorlunda idé som de nu<br />
valt att genomföra.<br />
Tio tjejer från intensivvårdsavdelningen och<br />
röntgen på Centralsjukhuset i Karlstad har<br />
börjat rida tillsammans på fritiden.<br />
– Det blir mycket hästsnack i personalrummet,<br />
skrattar Maria Andersson.<br />
Till att börja med hade de tänkt rida tio<br />
gånger, fram till början av maj. De rider hos<br />
Karlstads Ridklubb ute vid Alster en gång i<br />
veckan.<br />
– Vi gör det lite på prov just nu för att se<br />
hur projektet utvecklas, berättar Maria.<br />
Gruppen startade det hela för att må bra<br />
och för att göra något kul tillsammans utanför<br />
jobbet, och då var ridning en perfekt<br />
idé.<br />
– Nästan alla har ridit förut, men gjort<br />
ett mer eller mindre långt uppehåll. Och då<br />
tänkte vi, varför inte börja om på nytt igen<br />
och ha friskvården tillsammans med hästar?<br />
Inget bidrag<br />
Trots att de ordnat allt själva och passar in<br />
ridningen mellan skiften så får de inte använda<br />
sina friskvårdspengar.<br />
– Nej tyvärr så kan vi inte använda de<br />
pengarna, det beror på att ridning anses vara<br />
en lyxsport, säger Maria.<br />
Det är någonting som riksdagen bestämt<br />
sedan länge tillbaka.<br />
Öppna dörrar<br />
Idag är de som sagt tio tjejer, men de tar<br />
gärna emot fler.<br />
– Ja det vore både kul och bra för en eventuell<br />
fortsättning, säger Maria.<br />
Projektet pågår fram till tionde maj, och<br />
är de fortfarande tio stycken eller fler, så får<br />
de mer än gärna fortsätta.<br />
Maria Andersson är en av tio tjejer från iva och röntgen som rider tillsammans en gång i veckan.<br />
– Karlstads Ridklubb var mycket positiv<br />
till en fortsättning, berättar Maria.<br />
I framtiden kommer de bara att ta ridlektioner<br />
på förmiddagarna. Eftersom de<br />
ofta jobbar kväll och även har sina familjer<br />
aktivitetsbidraget<br />
hemma som de vill hinna med, så passar det<br />
bäst för alla så.<br />
– Ridhuset står ändå tomt då så vi är välkomna,<br />
säger Maria.<br />
TExT: richard hall fOTO: ulrika svanberg<br />
Varje medarbetare i landstinget har 1 000 kronor att använda till personliga friskvårdsaktiviteter.<br />
Aktivitetsbidraget får endast användas till aktiviteter som sker utanför ordinarie<br />
arbetstid.<br />
Bidraget kan användas till:<br />
• fysiska aktiviteter, till exempel aktivitets- eller årskort till gym och badhus.<br />
• Avstressande aktiviteter, till exempel yoga, floating, Qi Gong, TaiChi, stresshantering<br />
och massage.<br />
• Viktreducerande åtgärder, till exempel ledarledda bantningsklubbar.<br />
• förändring av tobaksvanor, till exempel nikotinplåster och -tuggummin.<br />
Bidraget kan inte användas till:<br />
Golf, ridning, segling, dykning, slalom, presentkort, medlems- eller anmälningsavgifter till<br />
olika tävlingar, böcker, internetklubbar för viktreduktion eller utrustning som till exempel<br />
skor, stavar, cykelhjälm.<br />
Läs mer om aktivitetsbidraget under rubriken Medarbetare – friskvård på intranätet.<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong>
Anne Marie Edvardsson, överläkare och Anki Zetterqvist, biomedicinsk analytiker, berättar att Waranmottagningen i Karlstad är bland de bästa i Sverige<br />
på att nå målen för patientens behandling.<br />
Rätt Warandos förhindrar<br />
blödningar och blodproppar<br />
Järnkoll på patienterna och<br />
stor omsorg om detaljer har<br />
gjort Waranmottagningen vid<br />
centralsjukhuset i karlstad till<br />
en av de bästa i landet. här<br />
ligger man i sverigetoppen när<br />
det gäller kvalitetsmått.<br />
– Ja, vi är väldigt stolta och glada över att<br />
vår mottagning fungerar så bra säger Anne<br />
Marie Edvardsson, överläkare på mottagningen.<br />
Sverige är bland de bästa i världen<br />
på att över tid hålla sina patienter inom målområdet<br />
för behandlingen och vi i Karlstad<br />
är bland de bästa i Sverige.<br />
Till mottagningen kommer patienter som<br />
drabbats av till exempel förmaksflimmer eller<br />
blodpropp i benet eller lungan för att få<br />
läkemedlet Waran. Waran minskar blodets<br />
förmåga att levra sig och doseringen måste<br />
kontrolleras ofta på grund av att läkemedlet<br />
0 intryck 2 • <strong>2010</strong><br />
omsätts olika fort hos olika personer och det<br />
påverkas av en mängd faktorer. Det betyder<br />
att för att få samma effekt kan två personer<br />
behöva ta olika stor dos och olika ofta.<br />
– Uttrycker man sig drastiskt kan man<br />
säga att vi balanserar patienterna mellan allvarlig<br />
blödning och blodpropp och vi lyckas<br />
väldigt bra, säger Anne Marie. Patienternas<br />
PK-värde* får ligga inom ett visst spann och<br />
ramlar de utanför är vi snabba att få tillbaka<br />
dem in i fållan.<br />
Patienterna tar prover regelbundet på sin<br />
vårdcentral och sedan sköter mottagningen<br />
doseringen av läkemedlet. En patient tar prover<br />
ena dagen och nästa dag ska det finnas<br />
ett brev i brevlådan som talar om hur många<br />
tabletter Waran som han eller hon ska ta. Det<br />
är en noga planerad kedja som måste klaffa.<br />
Uteblir någon från provtagning så kollar mottagningen<br />
upp varför. Postgången har man<br />
koll på så att doseringsbreven kommer fram<br />
som de ska.<br />
– Det märks på sommaren att Posten har<br />
vikarier inne, säger Anki Zetterqvist, biomedicinsk<br />
analytiker. Det kan vara bökigt och<br />
ibland får vi ringa och kolla var doseringsbreven<br />
är.<br />
Biomedicinska analytiker en styrka<br />
Vid Centralsjukhuset är det biomedicinska<br />
analytiker med specialistutbildning som<br />
sköter doseringen av läkemedlet till patienterna.<br />
– Vi är en bland få mottagningar som jobbar<br />
så här och ser det som en av våra styrkor,<br />
säger Anki Zetterqvist. Vi biomedicinska<br />
analytiker ser till hela kedjan från hur provtagningen<br />
gått till, till om patienten verkligen<br />
tagit sin medicin.<br />
Fingertoppskänsla<br />
Alla nya Waranpatienter får information<br />
från mottagningen, antingen vid ett besök<br />
eller per telefon. Till exempel så passerar alla<br />
inneliggande patienter som börjar äta Waran
mottagningen innan de skrivs ut från sjukhuset.<br />
Patienter kan också komma på remiss från<br />
vårdcentraler om de inte bor för långt bort.<br />
Då passar kanske ett telefonsamtal bättre.<br />
– Vi har ganska mycket papper att gå igenom<br />
med patienterna, säger Anki Zetterqvist.<br />
Det är inte helt ovanligt att man ser att patienten<br />
inte tar in all information. Då ringer<br />
vi upp och tar en del per telefon och försäkrar<br />
oss om att informationen har gått fram hos<br />
patienten.<br />
Inte bara patienter måste få information<br />
från mottagningen. Mycket av tiden går åt till<br />
kontakter med läkare på olika kliniker.<br />
– För oss är det viktigt att vi får veta rätt<br />
saker i rätt tid, säger Anne Marie Edvardsson.<br />
Vi ser helt klart att det är problem i vårdens<br />
övergångar. Jag lägger ner mycket tid på att<br />
vara ute och prata med både läkare på sjukhus,<br />
distriktsläkare och distriktssköterskor,<br />
säger Anne Marie Edvardsson.<br />
– Det är en enorm mängd små saker som<br />
måste klaffa, säger Anki Zetterqvist. Vi lägger<br />
mycket tid på detaljer, kollar upp och rättar<br />
till.<br />
Högre kvalitet med centralisering<br />
Idag finns tre Waranmottagningar i landstinget,<br />
en på varje sjukhus. När närsjukvården<br />
i Säffle och Kristinehamn förändrades<br />
i november 2008 och mottagningarna där<br />
stängde, växte mottagningen på Centralsjukuset<br />
med 650 patienter.<br />
– Det var naturligtvis tufft, men vi ser det<br />
som en fördel att alla patienter får samma behandling,<br />
säger Anne Marie. Vi jobbar hårt<br />
för att vi ska ha samma rutiner över länet.<br />
Waran är ett läkemedel som många har<br />
respekt för.<br />
– Det är ju ett otroligt lättpåverkat läkemedel,<br />
säger Anne Marie Edvardsson.<br />
Förr fick patienterna långa listor på vad de<br />
inte fick äta, men så är det inte idag. Många<br />
grönsaker och bär innehåller K-vitamin som<br />
är motgiftet till Waran. K-vitami<strong>nr</strong>ika jordgubbar<br />
får man gärna äta men helst i måttliga<br />
mängder.<br />
– Vi har våra jordgubbsfrossare och ser direkt<br />
på provsvaren när de varit i farten, skrattar<br />
Anki Zetterqvist.<br />
TExT OCH fOTO: emma carlstedt<br />
* PK-värde = mått på blodets förmåga att levra<br />
sig.<br />
På Waranmottagningen sköter biomedicinska analytiker doseringarna.<br />
Ungefär 350 doseringsbrev skrivs varje dag och skickas ut till patienter.<br />
mer om Waranmottagningen<br />
• Mottagningen har fem biomedicinska analytiker plus en under<br />
upplärning samt en läkare.<br />
• Mottagningens TIR-värde, Time-In-Range ligger på 81 procent.<br />
TIR-värdet anger hur stor del av tiden som patientens PK-värde<br />
ligger inom behandlingens målområde. I Sverige ligger TIR på<br />
cirka 75 procent.<br />
• 32 procent av mottagningens patienter är över 80 år.<br />
• Under 2009 gjordes 469 dosjusteringar inför operationer.<br />
• Waran är ett läkemedel som gör blodet tunnare och är en del i<br />
behandlingen av bland annat förmaksflimmer och blodpropp.<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong>
Puff var en av det tidiga 0-talets käcka förkOrtningar. Det betydde ”personalutveckling för förnyelse och utveckling”. Ett 20tal<br />
anställda på Centralsjukhusets kök fick möjlighet att gå en PUff-kurs i tre steg med syftet att ”öka förståelsen och samarbetet mellan kökets olika<br />
avdelningar”. Om detta berättades i personaltidningen S-tinget <strong>nr</strong> 2/1990, där artikeln åtföljdes av en bild på dessa glada kursdeltagare från vänster:<br />
Marie Törnberg, Bengt Olsson, Mayvor Kyrk, Katarina Kjellberg, Ingrid Odenbring (kostchef), Siv Densloe, Gun Waernhoff och Monica forsberg. Bilden<br />
togs av Ingelbert Stenström, den flitigaste förekommande fotografen i S-tinget.<br />
TExT: anders aJaxsOn<br />
(Den historiska bilden i <strong>nr</strong> 1 av <strong>Intryck</strong>, föreställande politikerna Catarina Segersten Larsson och Stig Gustafsson, innehöll tyvärr ett årtalsfel. Det var<br />
socialdemokraternas valframgång 1994, inte 1998, som ledde till att moderaten Catarina Segersten Larsson fick lämna posten som landstingsstyrelsens<br />
ordförande.)<br />
Konstverk i landstinget<br />
Herman fogelin leker med sina former och ger fantasieggande titlar till sina verk. Det lilla svarta<br />
luftslottet i keramik med sina lökkupoler prydda med guldstjärnor, sina prickiga vassa pelare som<br />
sträcker mot himlen för tankarna till slott, tempel och moskéer. Vad vi ser och hur vi tolkar den<br />
lilla keramikskulpturen beror på vad vi har för egen associationsvärld. Skulpturen kan väcka gensvar<br />
hos många kulturer med olika bagage av upplevelser. Samtidigt kan det för barnet vara ett<br />
litet sagoslott där sagans kung och drottning bor.<br />
Herman fogelin verkar som keramiker i Göteborg där han har sin verkstad. Han har tidigare<br />
varit lärare på Högskolan för design och konst (HDK). Han har byggt stora kärl och fria former<br />
och gjort handslaget kakel. Bland offentliga utsmyckningar finns en i Lundby nya kyrka i Göteborg.<br />
TExT: elsa hallbäck<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong>
staffans språkspalt<br />
Strokar eller strokes?<br />
Obesitas eller fetma?<br />
enligt dödbOken för Blomskogs församling dog min<br />
morfars far av ålderdomssvaghet. Det var en vanlig dödsorsak<br />
förr i världen men idag finns den inte. folk dör ändå<br />
men orsakerna anges oftast med större precision, om än<br />
inte alltid lika begripligt.<br />
Andra åkommor var rödsot, bleksot, tvinsot, lungsot,<br />
utsot, nervfeber, blodgång, bröstfeber, bröstqväfva, kräfta,<br />
dragsjuka, fallandesjuka, fransosersjuka, frossa, hjärnfeber<br />
och många andra. Alla dessa termer är idag utmönstrade.<br />
I en del fall var det nog oklart vad de betydde redan då<br />
Staffan Svanqvist, utvecklingsledare<br />
inom landstingets<br />
kansli.<br />
de användes. Kanske blir det lättare för framtidens släktforskare att reda ut vad deras<br />
förfäder led av, men alldeles säkert kommer uppslagsverk att krävas för full klarhet.<br />
dagens medicinska terminOlOgi är ofta mera svårgenomtränglig för lekmän<br />
än förr. Det är ett fackspråk där latin och grekiska dominerar, med ett växande inslag<br />
av termer från engelskan. Samtidigt har många ord som från början tillhörde det<br />
medicinska fackspråket letat sig in i allmänsvenskan. Exempel: abort, akne, anorexi,<br />
autism, cancer, demens, dialys, epidemi, eutanasi, fobi, graviditet, infarkt, injektion,<br />
inkontinens, kronisk, leukemi, melanom, metastas, narkotika, neuros, obduktion, polio,<br />
prognos, psykos, resistens, reumatism, senil, spasm, symptom, terapi, transplantation,<br />
tumör, virus, vitamin.<br />
Trots ett långvarigt motstånd från Svenska Läkaresällskapets kommitté för medicinsk<br />
språkvård får nog också stroke nu räknas som etablerad i vardagsspråket i stället för<br />
slag eller slaganfall – dessutom med fel genus: en stroke, inte ett som kommittén har<br />
förordat. Ett skäl till motståndet har säkert varit frågan hur man ska böja ordet på<br />
svenska: en stroke, flera strokear/strokar/strokes? I den nu gällande upplagan av Svenska<br />
akademiens ordlista anges stroke som oböjligt: en stroke, flera stroke. Stalltips: det<br />
kommer att stå strokar i framtida upplagor.<br />
möJligen kOmmer oBEsitAs att gå samma väg in i svenskan, ett hittills okänt ord<br />
för gemene man. Språkkommittén anser att det ska heta fetma men inom <strong>Landstinget</strong><br />
i <strong>Värmland</strong> utövas obesitaskirurgi i Torsby och snart har vi en skylt till obesitasmottagningen<br />
på Centralsjukhuset. Ett argument kan möjligen vara att beteckningen fetmamottagning<br />
kan upplevas som negativ för de patienter som ska dit. Kanske finns ett<br />
liknande skäl till att vi inte längre har några cancerkliniker?<br />
Sedan förra sommaren har vi visserligen en språklag som lägger ett särskilt ansvar<br />
på ”det allmänna” att använda och utveckla svenskan. för olika fackområden har<br />
”myndigheter” också ett ansvar för att svensk terminologi finns tillgänglig, används<br />
och utvecklas. Till ”det allmänna” och ”myndigheter” hör landstingen. Här finns ett<br />
visst tryck: justitieombudsmannen prickade i februari självaste regeringskansliet för att<br />
enbart använda engelskspråkiga e-postadresser ”i bristande överensstämmelse med<br />
Språklagen”.<br />
Men det betyder knappast att vi måste räkna med en revolution för det medicinska<br />
språket. Organiserat arbete har pågått åtminstone sedan 1980-talet för att införa<br />
svenska termer och försvenska stavning och böjning av latinska och grekiska benämningar.<br />
I samarbetet medverkar Läkaresällskapet, Socialstyrelsen, Terminologicentrum<br />
och Läkartidningen. En uttalad ambition är att det medicinska språket ska överensstämma<br />
med Språkrådets skrivregler – som är grundläggande även för språkbehandlingen<br />
inom <strong>Landstinget</strong> i <strong>Värmland</strong>.<br />
källOr<br />
• Språklagen 2009:600<br />
• Medicinens språk, Svenska Läkaresällskapet, Liber 2006<br />
• Medicinskt fackspråk i skrift, Terminologicentrum <strong>2010</strong>-03-05, www.tnc.se<br />
• Diffusa termer med viss diffusion, Hans Nyman, artikel i Läkartidningen 2005-10-04<br />
boktips<br />
Patientens bästa – en kritisk introduktion till läkaretiken.<br />
Av Axel Carlberg<br />
I boken argumenterar Axel Carlberg för att reflektionen<br />
kring etiska frågor bör utgå från en ”närhetsprincip”<br />
– en djupare förståelse för patient-läkare-relationen<br />
och de moraliska förpliktelser som läkare har gentemot<br />
patienten. Den medicinska etiken bör först och främst<br />
bottna i en tydlig läkaretik. Medicinsk etik från ett mer<br />
filosofiskt perspektiv.<br />
Jämlikhetsanden – därför är mer jämlika samhällen<br />
nästan alltid bättre samhällen<br />
Av Richard G. Wilkinson och Kate Pickett<br />
Boken presenterar en omfattande forskning<br />
och statistik från 21 rika länder –<br />
däribland Sverige – som visar hur graden<br />
av ojämlikhet i ett samhälle påverkar hur<br />
vi mår både fysiskt och psykiskt. En av<br />
de mest uppmärksammade politiska<br />
böckerna i Storbritannien under 2009.<br />
glädjen är själens vingar<br />
– tankar från en tröstande trädgård.<br />
Av Helena Emanuelsson<br />
författaren började skriva dagbok när hon fick sin cancerdiagnos.<br />
Anteckningarna blev terapi och redskap för<br />
att bearbeta svåra och existentiella tankar. Trädgården<br />
med sin inneboende, läkande kraft ger njutning för öga<br />
och själ. Boken är rikt illustrerad med fotografier och akvareller<br />
som Helena själv målat. Uppskovsgiven är titeln<br />
på författarens första bok.<br />
Okänt offer. Av Tana french<br />
Poliskommissarie Cassie Maddox kopplas in på ett mordfall<br />
där offret är mycket lik henne själv. Cassies chef föreslår<br />
att hon ska spela den döda kvinnan Lexie och lära<br />
känna hennes kamrater för att kunna lösa fallet. Polisen<br />
berättar för Lexies studiekamrater och för media att skadorna<br />
inte var dödliga. Miljön är Dublin.<br />
gotland – upplevelser och utflykter<br />
Av Jonas Henningsson<br />
En liten fin bok med många bilder om Gotland där författaren<br />
och fotografen beskriver sina favoritställen. Det<br />
är såväl naturreservat, stränder och raukar som ateljéer,<br />
hantverksbodar, gårdsbutiker, kaféer och fiskelägen.<br />
utrensning. Av Sofi Oksanen<br />
En berättelse om svek och ondska, om makt och maktlöshet,<br />
men också om den starka viljan att överleva i<br />
tider av förtryck och terror. Systrarna Aliide och Ingel<br />
växer upp på en liten gård i västra Estland under andra<br />
världskriget. När Sovjet invaderar landet deporteras<br />
Ingel till Vladivostok, men Aliide stannar kvar och sköter<br />
gården. När landet återfått sin självständighet är Aliide<br />
gammal och märkt av livet. En dag hittar hon en ung,<br />
blåslagen kvinna under en björk i närheten av hemmet.<br />
Det visar sig snart att de har en del gemensamt.<br />
Välkommen till Sjukhusbiblioteken om du vill låna böckerna<br />
eller få fler boktips! Du hittar oss på intranätet:<br />
interna.liv.se/sjukhusbibliotek och på Internet: www.liv.<br />
se/sjukhusbibliotek. Eller läs vår blogg: sjukhusbibliotek.<br />
wordpress.com.<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong><br />
3
PS<br />
hans karlsson<br />
landstingsdirektör<br />
intryck 2 • <strong>2010</strong><br />
Lean och ekonomin<br />
– hur hänger det ihop egentligen?<br />
den senaste tiden har många frågat mig om hur jag tänker kring vår satsning på Lean<br />
och hur det går ihop med vårt behov av att reducera kostnader.<br />
Viktigt är att den nya ekonomiska situationen hänger samman med att skatteintäkterna<br />
påverkats av lågkonjunkturen och att staten inte utlovat någon fortsättning på det konjunkturstöd<br />
som vi fått under till exempel <strong>2010</strong>, i alla fall inte på samma nivå. Bra att känna<br />
till är också att vi under flera år i rad haft en låg kostnadsutveckling, det vill säga god kontroll<br />
över de pengar vi har. Under perioden 2005–2009 hade vi näst lägst kostnadsutveckling<br />
av alla landsting.<br />
den lean-satsning vi påbörjat under vintern har inte som mål att klara de svårigheter<br />
vi står inför redan <strong>2010</strong>. Lean-arbetet är långsiktigt och har som yttersta mål att skapa ökat<br />
värde för de resurser som värmlänningarna sätter av för hälso- och sjukvård, inte att vara<br />
en stötdämpare för svängande konjunkturer.<br />
De flesta som läser <strong>Intryck</strong> har antagligen ganska vaga begrepp om hur vårt arbete med<br />
Lean ser ut. Efter att ha lyssnat på andra, som gjort liknande arbeten, har vi förstått att vi<br />
måste rusta våra chefer för att de sedan ska kunna stötta och instruera alla medarbetare.<br />
Alltså har vi nu börjat utbilda chefer.<br />
MEN det är först när medarbetare kommer in i bilden som den riktiga nyttan vinns: mervärdet<br />
för patienten, brukaren och värmlänningen.<br />
för mig är det två saker som jag främst förknippar med vårt Lean-arbete:<br />
• Vi behöver ha patientens perspektiv när vi ser över hur vi arbetar. Vad skapar värde för<br />
patienten av allt det vi gör?<br />
• Du som medarbetare ska ha möjlighet att, förutom att lösa dagens arbetsuppgift,<br />
utveckla arbetet så att vi löser uppgiften ännu bättre i morgon.<br />
Jag vet att du kan det och jag tror att du vill det!