Hämta pdf-versionen av Föräldrakraft nr 6, 2010.
Hämta pdf-versionen av Föräldrakraft nr 6, 2010.
Hämta pdf-versionen av Föräldrakraft nr 6, 2010.
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Ser goda resultat. Jessica Johansson, Inger Claeson och Kerstin Larsson<br />
på Psykoterapimottagningen tar emot föräldrar och barn parallellt.<br />
Här får barnet berätta sin<br />
Psykoterapimottagningen berättar om många<br />
lyckade behandlingar.<br />
P<br />
å Psykoterapimot tag ningen<br />
i Göteborg får barn<br />
och ungdomar med<br />
funktionsnedsättning<br />
hjälp med att hitta sin<br />
identitet och stärka sin<br />
självkänsla.<br />
– Hos oss får barnet, kanske för första<br />
gången i sitt liv, berätta sin egen historia.<br />
Berättelsen växer ofta fram under terapins<br />
gång och när barnet får sätta ord på<br />
sin situation börjar hon eller han också<br />
bearbeta sina svårigheter, berättar Inger<br />
Claeson, psykolog.<br />
Inom habiliteringen<br />
Psykoterapimottagningen började som<br />
ett projekt inom habiliteringen för snart<br />
fem år sedan men är sedan förra årsskiftet<br />
en permanent mottagning. Upp tagningsområdet<br />
är Göteborg och Södra<br />
Bohuslän. Familjen kommer hit genom<br />
en remiss från sitt habcenter. En grundtanke<br />
är att både barnet och föräldrarna<br />
ska få stöd. Därför träffar barnet och föräldrarna<br />
varsin terapeut parallellt.<br />
– Vi vet att barn och ungdomar med<br />
funktionsnedsättningar också ofta har<br />
känslomässiga svårigheter. Funktions ned<br />
52 FÖRÄLDRAKRAFT # 6, 2010<br />
sättningen medför ofta sorg och ensamhet,<br />
att de känner sig missförstådda och<br />
har kanske blivit utsatta för mobbning.<br />
Det kan dessutom vara så att ”vanliga”<br />
händelser i familjen får betydligt större<br />
känslomässiga reaktioner hos dessa barn<br />
och ungdomar, berättar Inger.<br />
Kartläggning är första steget<br />
Under ett första bedömningssamtal träffar<br />
familjen en socionom och en psykolog,<br />
som berättar vad det innebär att gå i<br />
psykoterapi för familjen. Familjen får<br />
också i sin tur berätta lite mer om hur deras<br />
situation ser ut.<br />
– En förutsättning för att gå vidare är att<br />
föräldrarna vill delta aktivt i behandlingsarbetet<br />
eftersom det är en viktig del i barnets<br />
eller ungdomens vardag och förändringsprocess.<br />
Familjen måste vara beredd<br />
på att komma regelbundet en gång i veckan.<br />
Efter samtalet får familjen fundera på<br />
om detta är något för dem. Kanske har de<br />
väldigt mycket annat just nu och det är<br />
svårt att <strong>av</strong>sätta mycket tid, eller så kanske<br />
barnet mår så pass dåligt att hon eller han<br />
behöver en annan sorts hjälp, säger Inger.<br />
Efter tre besök har teamet tillsammans<br />
med familjen kartlagt barnet och föräld<br />
rarnas behov. Nu startar terapin och det<br />
vanligaste är att familjen kommer varje<br />
vecka i upp till ett års tid. Barnet träffar<br />
psykologen och föräldrarna träffar socionomen<br />
samtidigt.<br />
– Att träffas parallellt, så ofta och under<br />
en så pass lång tid är den största skillnaden<br />
mot att träffa sin habiliteringspsykolog.<br />
Föräldrarna tycker också att det är<br />
bra att vi är angelägna om att de båda ska<br />
delta. På så sätt får de möjlighet att samtala<br />
med varandra om barnets problem<br />
på en <strong>av</strong>satt tid, säger Inger.<br />
En vuxen person som lyssnar<br />
Psykoterapimottagningen har hittills tagit<br />
emot barn och ungdomar mellan fyra<br />
och 18 år med utvecklingsstörning, cpskador,<br />
muskelsjukdomar, missbildningar<br />
och neuropsykiatriska störningar, där<br />
de senare varit överrepresenterade. De<br />
flesta har varit mellan elva och fjorton år,<br />
oftast pojkar med diagnosen autism och<br />
kanske ytterligare någon problematik.<br />
– Nästan alla är eller har blivit mobbade.<br />
Många har inte heller berättat om det<br />
hemma eftersom de är vana vid att bli behandlade<br />
annorlunda och tror att mobbningen<br />
bara är ytterligare en bekräftelse<br />
på detta, berättar Jessica Johansson, psykolog<br />
på Psykoterapimottagningen.<br />
Med hjälp <strong>av</strong> pennor och kritor, musik<br />
och spel, boxhandskar och sandsäck, sand