Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
diskriminering, homofobi <strong>och</strong> rasism ryms (Myndigheten för skolutveckling<br />
2003:16–19). Denna differentiering är viktig eftersom den bidrar till att fånga in<br />
fler specifika fenomen. Istället för den trubbiga frågan ”hur många elever har<br />
mobbats”, kan mer specifik information sökas om i vilka avseenden skolklassen<br />
är splittrad. Så kan data samlas in som visar att var fjärde elev anser sig sexuellt<br />
trakasserad, att fyra procent har utsatts för sexuella övergrepp, eller att en tiondel<br />
utsatts för ”homosexuellt relaterade verbala kränkningar” (Myndigheten för<br />
skolutveckling 2003:21–24, citat på s. 22).<br />
Fler typer av elevkonflikter kan alltså urskiljas till följd av att begreppet både<br />
kommit att få en vidare innebörd <strong>och</strong> kommit att uppfattas som för snävt. Därmed<br />
har också bilden av den splittrade skolklassen blivit tydligare.<br />
Lärare om elevkonflikter<br />
Vilken plats intar då konflikter <strong>och</strong> mobbning i lärares arbete? Att mobbningen<br />
synliggörs, <strong>och</strong> att vissa lärare ger uttryck för att de reagerar starkt på kränkningar<br />
mellan elever, förhindrar inte att det också finns processer av normalisering.<br />
Gunilla Molloy rapporterar från sin fältstudie i fyra högstadieklasser att<br />
hon dagligen såg kränkningar mellan elever. Hon slogs av ”de grova <strong>och</strong> öppna<br />
uttrycken för sexuella trakasserier”, liksom av ”hur många lärare [som] ignorerade<br />
tillmälen som ’hora’ <strong>och</strong> ’fitta’ eller inte tog flickornas klagomål på<br />
allvar” (Molloy 2004:29). Molloy menar att i skolan, liksom på andra håll i samhället,<br />
omtolkas sexuellt våld till kärleksfullt intresse (s. 33 f). Denna bild av<br />
lärares bristande insatser mot mobbning har också förmedlats på andra håll<br />
(BRIS 2006).<br />
I mina intervjuer med lärare har jag ändå slagits av vilken stor plats konflikter<br />
mellan elever tycks kunna inta i lärares arbete. Så här beskriver en lärare situationen:<br />
90<br />
I: Konflikter mellan elever. Ser du något av det?<br />
L: Mmm. Massor. Jättemycket faktiskt. Eh, så är det ju så att de flesta av<br />
oss är ju mentorer <strong>och</strong> råkar man ha konflikter i sin mentorsgrupp så blir det<br />
ju mycket. Och just nu så är det väldigt turbulent bland sjuorna. Men som<br />
sagt, som det var förr, det var säkert konflikter <strong>och</strong> mobbning förr, men det<br />
var inte så öppet som det är nu, <strong>och</strong> det tilläts aldrig ta tid från lektionerna.<br />
Medan nu är det helt självklart bland ungar att man uteblir från lektioner,<br />
för de måste gå <strong>och</strong> trösta en kompis eller nånting sånt (IP 7/2004).<br />
En annan lärare menar att elever är ”väldigt tuffa <strong>och</strong> råa mot varann, om man<br />
jämför mot förut”, <strong>och</strong> tillägger att det tidigare kan ha varit ”mer bakom, man<br />
vågade inte visa det förr” (IP 8/2004). En annan lärare menar å andra sidan att<br />
konflikter mellan elever har blivit mer undanskymda. Det är inte längre ”slagsmål<br />
varenda rast” som det var för några decennier sedan (IP 4/2004). Säkerligen