Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
en beskrivning av fenomenet. Steget från de sociometriska studierna till politisk<br />
handling var fortfarande stort.<br />
Enkelt uttryckt var det alltså på 1950-talet som den splittrade skolklassen<br />
upptäcktes som ett problem, i den meningen att metoder för att synliggöra problemet<br />
spreds. Det var dock fråga om en diskret upptäckt. Man kunde konstatera<br />
att vissa elever inte var populära, men vad denna brist på popularitet stod för <strong>och</strong><br />
vilka uttryck det tog sig analyserades inte. Sociometrins ordförråd var befriat från<br />
glosor som våld <strong>och</strong> utfrysning. Det var först med begreppet mobbning som<br />
skolklassens splittring på allvar kom att framställas som ett stort problem.<br />
Mobbning<br />
Om vi snabbspolar till år 1974 ser vi en annan ton i debatten. ”Varför händer<br />
ingenting i mobbningsfrågan?” är rubriken på en artikel av Dan Olweus (Lärartidningen/Svensk<br />
skoltidning 1974/14:8) Artikeln illustreras inte med ett abstrakt<br />
sociogram, utan med ett fotografi på en mobbad pojke som tungt vilar sitt huvud<br />
i sina händer. Artikeln andas en helt annan attityd till de sociala relationerna i<br />
klassen. Det som tidigare framförallt varit ett vetenskapligt formulerat problem –<br />
förvisso med praktiska implikationer – hade nu blivit en akut fråga, ett problem<br />
som borde ha åtgärdats för länge sedan. Mobbning hade vid det här laget blivit<br />
ett modeord. 61 Men Olweus menade att det i praktiken hade skett väldigt lite.<br />
Med mobbningsdiskursen utvecklades nya beskrivningar av hur elevkonflikter<br />
tar sig uttryck, som tydligt skilde sig från sociometrins bilder. Antipatier inom<br />
skolklassens ram handlade nu inte bara om att man inte ville sitta bredvid vissa<br />
elever, utan kunde också handla om våld (Heinemann 1972). Polariseringen inom<br />
klassen kom att betonas starkare. Medan sociometrin talat om ”ledare” <strong>och</strong><br />
”undanskymda”, kom man nu att tala om de som angriper <strong>och</strong> de som angrips.<br />
Med uttryck som plågare <strong>och</strong> offer (Roland 1983) hackkycklingar <strong>och</strong> översittare<br />
(Olweus 1973) <strong>och</strong> alla mot en (Heinemann 1972) frammanades bilden av<br />
den splittrade skolklassen med en helt annan skärpa.<br />
Upptäckten av mobbning som ett problem vilade på åtminstone två förutsättningar.<br />
För det första gjordes försök att kartlägga fenomenets utbredning <strong>och</strong><br />
uttryck. En svårighet härvidlag var att mobbningen, till skillnad från vissa andra<br />
normbrott, beskrevs som osynlig. Heinemann påpekade att mobbningsfenomen<br />
tenderade att upphöra ögonblickligen när en vuxen kom i närheten av barnen.<br />
Observationen av mobbningen kunde inte göras objektivt om en vuxen var närvarande,<br />
eftersom mobbningen var ett fenomen förknippat med just vuxnas frånvaro.<br />
Heinemann hade emellertid en metod för att skapa kunskaper om mobbningsfenomenets<br />
art. Han tillämpade dold observation. Förskansad i en bil på<br />
61 1970 togs det upp i boken Svenska modeord (Panelius & Steinby 1970). Ordet fick snabbt en<br />
spridning genom att Dagens Nyheter 1969 behandlade fenomenet i en artikelserie (särtryck i<br />
Dagens Nyheter 1970).<br />
87