Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
uttryck i att sociometrin blev populär. Metoden utvecklades redan på 1930-talet<br />
av den ungerske läkaren <strong>och</strong> psykiatern Jacob Moreno, men det var på 1950-talet<br />
som den på allvar spreds till svenska pedagoger. En introduktionsbok i sociometri<br />
publicerades (Sterner 1953) <strong>och</strong> i två avhandlingar tillämpades sociometrin<br />
på skolklasser (Johannesson 1954; Bjerstedt 1956). Metoden presenterades också<br />
för en bredare läsekrets i form av artiklar i lärarpressen <strong>och</strong> i handledningar för<br />
lärare (Hermansson 1952; Cederblad 1951).<br />
Sociometrin var en metod för att studera sociala relationer mellan människor,<br />
eller mer exakt: attraktioner <strong>och</strong> repulsioner mellan människor (Johannesson<br />
1954:37). I skolsammanhang kunde undersökningen innebära att eleverna fick<br />
svara på frågor av typen ”vem vill du helst sitta bredvid i klassrummet” respektive<br />
”vem vill du inte sitta bredvid”. Med hjälp av svaren kunde de sociala relationerna<br />
i klassen synliggöras <strong>och</strong> åskådliggöras i ett sociogram. Sociogrammet<br />
kunde på ett tydligt sätt visa om några elever var särskilt populära, respektive om<br />
några elever var särskilt impopulära. Därmed gavs ett bidrag till förståelsen av<br />
vad en skolklass var för typ av social sammanslutning. Sociometrin gav inte<br />
bilden av ett homogent kollektiv, utan av ett heterogent sådant: ”’Stjärnbarn’,<br />
klickbildningar <strong>och</strong> ensamma barn framträder” (Klingberg 1966:228).<br />
Att elever är olika hade man även tidigare varit medveten om, men massperspektivet<br />
hade lagt en stor vikt vid processer som gjorde elever lika, <strong>och</strong> därmed<br />
riktat uppmärksamheten på elever som attraherade <strong>och</strong> attraherades. Så<br />
kunde en skolklass anses bestå av de två elevtyperna suggererade <strong>och</strong> suggererande<br />
(Jungblom 1914:248). 60 Sociometrin hade genom sitt fokus på attraktioner<br />
<strong>och</strong> repulsioner ett helt annat fokus. Skolklassen präglades inte uteslutande<br />
av attraktionsprocesser utan även av utstötningsprocesser. Nya typer av barn kom<br />
därmed att synliggöras, såsom de ensamma <strong>och</strong> de isolerade (Johannesson 1954).<br />
Litteraturen kring sociometri var väldigt tekniskt präglad <strong>och</strong> kom mer att<br />
handla om själva metoden än det fenomen som behandlades. Ändå skapade<br />
sociometrin förutsättningar för att synliggöra lärarens <strong>ansvar</strong> inför utstötningsmekanismer<br />
i skolklassen. Genom att problemet med ensamhet <strong>och</strong> utstötning<br />
uppmärksammades fanns det åtminstone en grund för att diskutera åtgärder.<br />
Sedan är det en annan sak att detta inte blev en stor fråga. En bedömare menade<br />
att de ensamma barnen kunde flyttas till andra klasser (Klingberg 1966:232). På<br />
det hela taget var sociometrin inte inriktad särskilt mycket på åtgärder, utan i<br />
huvudsak intresserad av att beskriva de sociala relationerna. Att diskutera åtgärder<br />
låg antagligen bortom vetenskapens ambitionsnivå. Även de artiklar som<br />
behandlade ämnet i lärartidningarna under denna tid, var i huvudsak inriktade på<br />
60 En tredelad modell förekom också – skolklassen kunde bestå av ”de bråkiga, de ordentliga<br />
<strong>och</strong> majoritetspartiet de osäkra” (där den sistnämnda kategorin tenderade att ansluta sig till de<br />
bråkiga) (Tfsl 1957/8:185). En annan variant beskrevs av Gunnar Freudenthal (1953:137)<br />
som talade om tre typer av skolbarn: ledaren, ledarens likasinnade, samt ”andra jämnåriga<br />
pojkar, som lockas dit av kamrater”.<br />
86