Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
klassen som inte uppfattas som god. Men förutsättningarna för att det ska gälla<br />
klassen som helhet är sannolikt färre.<br />
I den bemärkelsen kan man säga att massans makt har försvagats. Naturligtvis<br />
innebär inte det att lärare upphört att arbeta med ett kollektiv av människor.<br />
Lärare är fortfarande fjärran från att vara privata informatorer av den typ som<br />
beskrevs i Rousseaus Emile. Men de problem som tillskrivs det elevkollektiv de<br />
interagerar med har ändrat skepnad. Det är, som vi nu ska se, inte längre<br />
elevernas sammanhållning <strong>och</strong> imitation av varandra som framställs som det<br />
centrala problemet.<br />
Elevkollektivets splittring<br />
Begrepp som mobbning, sexuella trakasserier <strong>och</strong> kränkningar har under senare<br />
år uppmärksammats kraftigt. Därmed tycks en omkastning ha skett av synen på<br />
elevernas sociala relationer. Om man under 1900-talets första hälft ofta fokuserade<br />
på klassens sammanhållning som ett problem, är det idag ofta just bristen<br />
på sammanhållning som utmålas som ett problem.<br />
När skedde denna upptäckt av den splittrade skolklassen? Någon kanske vill<br />
hävda att det inte handlar om en ny upptäckt, utan att där vi idag talar om mobbning,<br />
så talades det tidigare om pennalism. Svagheten med det resonemanget är<br />
att pennalismen har representerat en mycket specifik typ av elevkonflikter.<br />
Pennalismen handlade ofta om att de äldre gav sig på de yngre, <strong>och</strong> kunde ibland<br />
sanktioneras av lärarna, som ett inslag i elevernas inbördes uppfostran (jfr Hall<br />
1932; Guillou 1981; Florin & Johansson 1993:33). Det kunde exempelvis handla<br />
om att de nyare eleverna på en internatskola fick i uppgift att väcka de äldre på<br />
morgnarna, borsta deras stövlar <strong>och</strong> gå ärenden åt dem (Ödman 1909:99). Pennalismen<br />
behöver därför inte nödvändigtvis handla om att den enskilda skolklassen<br />
var splittrad, utan snarare om att företrädare från en klass angrep företrädare för<br />
andra, lägre klasser. I den meningen tycks pennalismen ha givit uttryck för en<br />
stark sammanhållning inom klassen. Vill vi leta efter upptäckten av den splittrade<br />
skolklassen som ett centralt problem, tror jag att vi måste leta senare i historien.<br />
Sociometri<br />
Under första halvan av 1900-talet publicerades en rad studier av sociala relationer<br />
inom skolklasser. 59 På svensk mark skedde en anmärkningsvärd ökning av<br />
intresset för elevers sociala relationer under 1950-talet, vilket framförallt tog sig<br />
59 Det var reformpedagogiken, sociologin <strong>och</strong> Wienskolan som gav de viktigaste impulserna till<br />
detta studium (Johannesson 1954). En stor del av forskningen om sociala relationer inom<br />
skolklassen var tyskspråkiga, men ett av de tidiga verken översattes tidigt till svenska<br />
(Monroe 1899/1900). Influenser kom också från djurpsykologin. Mest berömd är Schjelderup-Ebbes<br />
studie om hönsgårdens sociala liv, som visade på en strikt rangordning mellan<br />
hönsen, vilken också kom att påverka synen på skolklassen (Lilius 1940:157 f).<br />
85