Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Efter lögnkampen<br />
Vi har sett att det lögnaktiga barnet var ett av den gamla skolans främsta<br />
”problembarn”, <strong>och</strong> att lärares <strong>fostrans</strong>arbete därför inkluderade en kamp mot<br />
lögnen. Det är nu dags att lämna det avlägset förflutna, <strong>och</strong> istället diskutera<br />
disciplinproblem under de senare decennierna, som jag menar kan förstås som<br />
uttryck för lögnens avdramatisering.<br />
Inledningsvis kan det dock vara värt att påpeka att lögner förekommer i alla<br />
sociala sammanhang. Förmågan att ljuga är ett av de särskiljande dragen i den<br />
mänskliga naturen. Lögner tar sig vidare skilda uttryck i olika kulturer, vilket<br />
innebär att lögnens innebörder kan användas för att studera särdragen i en viss<br />
kultur (jfr Barnes 1994). Utifrån en sådan utgångspunkt skulle det vara intressant<br />
att göra en ingående studie av vilka uttryck lögner <strong>och</strong> bedrägerier tar sig i<br />
dagens skola. I mina lärarintervjuer har jag frågat om det förekommer att elever<br />
ljuger eller lurar läraren, <strong>och</strong> om så är fallet, vad lögnerna kan handla om. När<br />
lärare tillfrågas om vad lögnerna kan handla om, blir det tydligt att dagens lögner<br />
avspeglar något tidstypiskt. Ett par lärare har beskrivit lögner som har att göra<br />
med elevens rumsliga placering i skolan. Det kan handla om att ljuga om att man<br />
varit hos kuratorn eller att man har rast fast man inte har det. Dessa typer av<br />
lögner hänger samman med hur skolan har utvecklats under 1900-talet. Om vi<br />
kontrasterar dessa lögner med, säg, en byskola med endast en skolsal, blir det<br />
uppenbart att dagens lögner förutsätter just flera platser där en elev legitimt eller<br />
illegitimt kan uppehålla sig. En elev i en gammal byskola kunde beskyllas för att<br />
ljuga om sin frånvaro från skolan, en elev i dagens skola kan fysiskt befinna sig i<br />
skollokalerna, men ljuga om varför han inte befinner sig i rätt del av skolan.<br />
Denna nya typ av lögner avspeglar på så sätt nya villkor för hur övervakning går<br />
till i den senmoderna skolan. När klassrummet upplöses <strong>och</strong> eleverna tilldelas en<br />
ökad frihet att röra sig i skolan (jfr Dovemark 2004), blir lärarens övervakningsuppgift<br />
generellt mer mångfasetterad. Så här beskriver en lärare sin roll i en skola<br />
där man arbetar individualiserat <strong>och</strong> där tre klasser är sammanslagna till en<br />
arbetsenhet:<br />
56<br />
L: Vi har ju arbetspass, som innebär att en himla massa ungar finns på<br />
samma ställe, <strong>och</strong> sysslar med helt olika saker. De väljer själva vad de behöver<br />
jobba med för tillfället. En del behöver sträcka på benen <strong>och</strong> prata<br />
skit, <strong>och</strong> en del behöver göra annat. Och en tredje hämnas på nått som<br />
hände igår <strong>och</strong> vänder vattenkannan upp <strong>och</strong> ner på en fjärde, <strong>och</strong> där måste<br />
jag vara med överallt. Där måste jag vara läraren som försöker hjälpa dem i<br />
geometri, <strong>och</strong> så måste jag lösa det där med vattenkannan som just hällts<br />
över huvudet på någon, som blev jätteledsen <strong>och</strong> rusar iväg.<br />
I: Kombinera två roller alltså?<br />
L: Det är många, det är sällan det är bara två. Det är oftast fler (IP 7/2004).