Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
modernt samhälle, där personens historia för alla är okänd. Det betyder inte att<br />
lögnen skulle ha varit omöjlig i det förmoderna samhället, men att det i det<br />
moderna samhället uppstår nya typer av lögner. En sådan typ är vad som kallats<br />
för ”skollögner” (Foerster 1907/1912:50).<br />
För att analysera denna ökade osynlighet kan begreppet främling vara<br />
fruktbart. Zygmunt Bauman har, i Georg Simmels efterföljd, pekat ut främlingen<br />
som en viktig social kategori som också får en särskild innebörd i moderna<br />
samhällen. Förmoderna samhällen kännetecknas av att social <strong>och</strong> geografisk närhet<br />
samanfaller. De som rent geografiskt lever sida vid sida har en rik kännedom<br />
om varandra, medan främlingarna befinner sig utanför det egna lokalsamhället.<br />
Mötet med främlingen är i dessa typer av samhällen en ovanlig händelse. I<br />
moderna samhällen har däremot främlingen en helt annan position:<br />
44<br />
Främlingarna uppträder då fysiskt inom livsvärldens gränser. Främlingarnas<br />
främlingsskap upphör att vara ett tillfälligt brott mot normen <strong>och</strong> ett<br />
irritationsmoment som går att göra något åt. Främlingarna stannar kvar <strong>och</strong><br />
vägrar försvinna (fast det hoppas man hela tiden att de till slut ska göra) –<br />
medan de envist undviker nätet av lokala regler <strong>och</strong> således förblir<br />
främlingar. […] De är inte obestridligt fientliga fiender som tvingar en att<br />
dra svärd (eller det är åtminstone vad de säger). Men de är heller inte som<br />
grannarna (Bauman 1993/2001:189).<br />
Främlingsbegreppet är således centralt för förståelsen av sociala relationer i det<br />
moderna samhället. Det kan även användas för att förstå relationen mellan lärare<br />
<strong>och</strong> elever. Skolan kan i två avseenden sägas institutionalisera ett möte mellan<br />
främlingar. För det första är relationen präglad av att den ena parten är vuxen <strong>och</strong><br />
den andra ett barn. Det är därför två sociala kategorier som anses vara distinkt<br />
olika (Durkheim 1925/2002:194; Aries 1960/1962). För det andra – <strong>och</strong> viktigast<br />
för förståelsen av lögnen – kan skolan skapa ett främlingskap mellan lärare <strong>och</strong><br />
elev som består i att lärare <strong>och</strong> elever saknar en gemensam historia <strong>och</strong> framtid.<br />
Medan barnet i det förmoderna samhället ofta uppfostrats av människor som det<br />
delat släktskapsband med, så kom det moderna skolbarnet att uppfostras av en<br />
människa som relativt sett måste betraktas som en främling. Poängen med att<br />
peka på denna form av främlingskap är att det ger barnet vissa lögnfördelar.<br />
Barnet lever <strong>och</strong> har levt i en från skolan avgränsad värld som läraren bara delvis<br />
kan ha kännedom om. Exempelvis kan en främling i denna bemärkelse förklara<br />
sin ogiltiga frånvaro med förklaringar som läraren kan ha svårt att kontrollera.<br />
Främlingskapet gjorde alltså vissa typer av skollögner möjliga.<br />
[främling→lögn] Relationen mellan främlingar <strong>och</strong> lögner fungerade också<br />
omvänt. Lögnerna kunde förstärka främlingsskapet. [lögn→främling]. Lögnaren<br />
delar nämligen en viktig egenskap med främlingen: ambivalensen. Främlingen<br />
är, enligt Bauman, en person som är svår att klassificera.