Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Den drygt 50-åriga Kreugers svindelaffärer kunde alltså relateras till hans skolgång<br />
(se även Granfelt 1938:137).<br />
36<br />
*<br />
I DN-artikeln ”Pojken som helst satt i ett hörn för sig själv” tecknades bilden av<br />
Anna Lindhs mördare Mijailo Mijailovic (Dagens nyheter, 7 januari 2004). I<br />
detta fall var det inte fråga om att öppet skuldbelägga skolan, men Mijailovics<br />
skolgång nämndes. Frågan som nu diskuterades var huruvida Mijailovic blivit<br />
mobbad eller inte under sin skoltid:<br />
Efteråt har han klagat över att han var nästan den ende i klassen med invandrarbakgrund.<br />
Hans klasskamrater intygar att Mijailo Mijailovic aldrig<br />
blev utfrusen eller mobbad. […] Han accepterades av sina klasskamrater,<br />
men han höll sig för sig själv. Om någon försökte skämta med honom på ett<br />
sätt som han inte gillade så visade han det tydligt, men utan att börja bråka<br />
(ibid).<br />
*<br />
I dessa tre fall diskuteras hur skolan kan medverka till att elever utvecklas till<br />
brottslingar. De tre fallen är extrema. Det är inte vanligt att skolan ställs till svars<br />
för ett seriemord, en finansiell kris eller ett ministermord. Men trots denna<br />
ovanlighet kan vi i dessa berättelser också möta idéer om skolans fostran som i<br />
respektive tidsperioder var väldigt vanliga. I sina försök att förstå om – <strong>och</strong> i så<br />
fall hur – skolan kan frambringa brottslighet, uttrycker de också tidstypiska idéer<br />
om skolans fostrande arbete, idéer som präglat förståelsen av mer alldagliga <strong>och</strong><br />
mer triviala normbrott i skolans värld. Artikeln om Kreuger blir begriplig mot<br />
bakgrund av vilka problem som brukade lyftas fram för skolans moraliska<br />
fostran under tidigt 1900-tal. Att Kreugers svindelaffärer berörde skolan kan<br />
förstås som ett uttryck för att man under den aktuella tiden var starkt upptagen<br />
med elevers lögner <strong>och</strong> bedrägerier (kap 4). På ett analogt sätt avspeglar artikeln<br />
om Mijailovic dagens upptagenhet med mobbning <strong>och</strong> utanförskap i skolklassen<br />
(jfr kap 5). Artikeln om von Sydow-morden kom att handla om huruvida von<br />
Sydow hade särbehandlats eller ej. Den kan läsas som en plädering för hur en<br />
skola bör förhålla sig till straffet, nämligen att skolans straff måste vara rättvisa –<br />
ett ofta upprepat ideal under tidigt 1900-tal (jfr kap 6).<br />
Lögner, mobbning <strong>och</strong> rättvisa straff är centrala teman i denna del av framställningen<br />
vars övergripande tema handlar om hur synen på elevers normbrott<br />
har förändrats under 1900-talet. De två huvudfrågor som kommer behandlas är:<br />
Vad har betraktats som ett allvarligt normbrott? Vilka tankar har funnits om hur<br />
normbrott kan motverkas? Genom att studera hur dessa attityder förändras går<br />
det också att föra en diskussion om hur läraryrket har förändrats.