Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Disposition<br />
I kapitlen finns en gemensam struktur, som består i att fenomen i ”gårdagens”<br />
skola (cirka 1900–1962) ställs mot ”dagens” (cirka 1962 <strong>och</strong> framåt). Förändringar<br />
av lärares <strong>fostrans</strong>- <strong>och</strong> <strong>omsorgsarbete</strong> studeras ur olika avseenden. Det<br />
handlar om definitionen av vad som är ett normbrott (kap 4–5) <strong>och</strong> hur ett normbrott<br />
kan bemötas (kap 6). Det handlar om hur lidandet kan synliggöras eller<br />
osynliggöras (kap 8–9) samt hur man i olika tider identifierar skilda typer av<br />
lidande som implicerar olika typer av moraliskt <strong>ansvar</strong> för läraren (kap 10).<br />
Avhandlingens resultat presenteras i två delar. I del II diskuteras <strong>fostrans</strong>dimensionen.<br />
Den är döpt efter det problem som fostran enligt min definition har<br />
att hantera: ”Normbrottet”. Del III behandlar omsorg <strong>och</strong> är även den döpt efter<br />
omsorgens problem: ”Lidandet”. Båda delarna består av tre resultatkapitel <strong>och</strong><br />
avslutas med ett mer analyserande <strong>och</strong> syntetiserande kapitel. En hel del av<br />
undersökningen sammanfattas alltså kontinuerligt, vilket gör att det sista kapitlet<br />
inte är det enda som diskuterar resultaten.<br />
I kapitel 4 inleds diskussionen om vad ett normbrott i skilda tidsperioder har<br />
ansetts vara, genom att fokusera på en särskild moralisk uppgift: att bekämpa<br />
lögner. Lögnen sågs som ett centralt problem för pedagoger i början av 1900talet,<br />
<strong>och</strong> vad denna fasa bestod i görs här föremål för en analys. Kampen mot<br />
lögnen används vidare som en kontrast till dagens situation, där lögnen tycks ha<br />
förlorat sin särställning som ett moraliskt problem, <strong>och</strong> där skolbarn rentav kan<br />
beskrivas som präglade av sin ärlighet.<br />
Diskussionen om vad som betraktas som ett allvarligt normbrott fortsätts i<br />
kapitel 5 som handlar om skolan som en kollektiv form av uppfostran. Kapitlet<br />
handlar om hur man har betraktat det sociala system som skolklassen utgör.<br />
Fokus ligger på vilka problem som har identifierats, på skolklassens patologier.<br />
Tesen är att uppfattningen om skolklassen har genomgått en förvandling. Om<br />
man tidigare lyfte fram skolklassens sammanhållning som ett allvarligt problem,<br />
kom man senare att se skolklassens splittring som ett problem.<br />
I kapitel 6 skiftas fokus från problemen till en av dess lösningar – skolstraffen.<br />
Tesen som drivs är att straffandets förändringar – som på ytan tycks handla om<br />
att agan, uppförandebetygen <strong>och</strong> skamvrån försvinner – även kan tolkas som att<br />
nya föreställningar växer fram kring vad som bör känneteckna ett gott straff.<br />
Kapitel 4–6 utgör resultatkapitlen i del II, en del som i kapitel 7 avslutas med<br />
ett antal övergripande iakttagelser om hur läraryrkets <strong>fostrans</strong>arbete tycks ha<br />
ändrat karaktär under 1900-talet.<br />
Kapitel 8 inleder diskussionen om lärares <strong>omsorgsarbete</strong> genom att undersöka<br />
hur synen på värdet av en lycklig skolgång – <strong>och</strong> därmed lärarens <strong>ansvar</strong> för att<br />
åstadkomma en sådan – hänger samman med historiskt skiftande uppfattningar<br />
om relationen mellan elevens tid i skolan <strong>och</strong> dess framtid. Tesen är att det går<br />
33