Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
(2003). Mats Sjöberg (2003) har studerat diskussioner kring skolans fostran<br />
under den period när grundskolan växte fram. Jonas Qvarsebo (2006) har skildrat<br />
diskussionerna kring agaförbudet i folkskolan under perioden 1946–1962.<br />
Den barndomshistoriska forskningen har bidragit till kunskapen om hur<br />
föreställningar om den goda barndomen varierar historiskt. Efter Philippe Aries<br />
(1960/1962) pionjärinsats har forskningsfältet expanderat. 22 Det finns en lång rad<br />
av specialstudier av olika institutioner som använts i disciplineringen av barnen.<br />
Här återfinns studier av skolan (Sandin 1986; Sjöberg 1996), barnhem (Söderlind<br />
1999), fosterhem (Sköld 2006) barnavårdsnämnder (Sundkvist 1994) <strong>och</strong> rådgivningsbyråer<br />
(Jönson 1997).<br />
Denna korta översikt är givetvis bara ett skrap på ytan av forskningstraditioner<br />
som är omfattande, mångfasetterade <strong>och</strong> ständigt expanderande. Den kan ändå<br />
tydliggöra några utmärkande drag i min egen studie.<br />
För det första: arten av förändringsperspektiv. Undersökningen är såväl samtida<br />
som historisk, <strong>och</strong> nuet diskuteras i ljuset av en relativt lång historisk process.<br />
Andra studier som fokuserar på dagens skola <strong>och</strong> lärararbete har, i den mån<br />
ett förändringsperspektiv finns, ofta en relativt kort tidshorisont bakåt. Man har i<br />
huvudsak varit upptagen av de förändringar som skett under 1990-talet, vilket<br />
givetvis är motiverat utifrån de kraftiga förändringar som genomförts. Vad gäller<br />
den forskning som sträcker sig längre tillbaka i tiden, så har den ofta varit förlagd<br />
till avgränsade tidsperioder som för övrigt ofta avslutas före grundskolans<br />
införande. Den har därför inte mycket att uttryckligen säga om dagens skola ur<br />
ett förändringsperspektiv.<br />
För det andra studerar jag fenomen (exempelvis straff) som lätt hade kunnat<br />
resultera i ett elevperspektiv, men som istället används för att komma åt läraryrkets<br />
förändringar. Detta skiljer undersökningen från de flesta som behandlar<br />
liknande problematiker. Som ovan angivits är en stor del av forskningen präglad<br />
av ett kritiskt perspektiv, vilket gjort att ett lärarperspektiv inte har tett sig<br />
särskilt naturligt. Man har till exempel intresserat sig för fostran till lönearbete<br />
(Willis 1977/1983), men mindre för fostran som lönearbete.<br />
För det tredje kännetecknas studien av ett starkt intresse för skolans vardagsliv,<br />
men detta studeras indirekt. Dagboksanteckningar, deltagande observationer,<br />
kollegieprotokoll har inte använts trots att de hade kunnat användas för att<br />
studera hur skolan ”rent faktiskt” är <strong>och</strong> har varit. Istället har jag företrädesvis<br />
använt mig av de tryckta tankar som uttrycker <strong>och</strong> formar det vardagliga livet i<br />
skolan.<br />
22 För översikter över barndomens historia <strong>och</strong> forskningen om densamma, se Heywood (2005)<br />
<strong>och</strong> Cunningham (1995).<br />
32