Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
visa vördnad <strong>och</strong> tacksamhet inför Gud <strong>och</strong> fosterlandet. Enligt Tingsten mildrades<br />
denna moral mot slutet av undersökningsperioden, men Tingsten menar att<br />
det var efter 1950 som den verkligt radikala förändringen skedde.<br />
De ovan nämnda verken är avgränsade till historien <strong>och</strong> gör inga större<br />
anspråk på att belysa nuet. I det avseendet är de representativa för utbildningshistorisk<br />
forskning i allmänhet. Bland de studier som på ett uttalat sätt försöker<br />
sätta nutiden i fokus kan särskilt Thomas Ziehe (1982/1986; 1993) nämnas, vars<br />
texter bärs upp av en blick för det historiskt specifika, för det som gör samtiden<br />
unik i jämförelse med det förflutna. Hans analyser berör allt från ungdomskultur,<br />
skolans position i dagens samhälle <strong>och</strong> lärarauktoritetens förändringar, <strong>och</strong> trots<br />
att han inte arbetar empiriskt har hans angreppssätt ändå varit en inspiration för<br />
mitt eget arbete. Jonas Frykmans Ljusnande framtid (1998) uppvisar vissa likheter<br />
med Ziehes sätt att arbeta. Den fråga som genomsyrar Frykmans studie är<br />
hur det kommer sig att skolan i minskande utsträckning har kommit att fungera<br />
som en arena för social mobilitet. Frykmans undersökning uppvisar en grundläggande<br />
likhet med min egen i det att han använder historien för att sätta nuet i<br />
perspektiv, <strong>och</strong> att den moderna skolan kontrasteras med den senmoderna. Ett<br />
särskilt intressant kapitel handlar om bus i skolmiljö. Här skildras gamla tiders<br />
bus riktade mot läraren, en kulturform som enligt Frykman är på tillbakagång i<br />
dagens skola. Studien av bus har varit en inspiration till kapitel 5 i denna bok.<br />
Ingrid Carlgren har i en rad artiklar satt fokus på förändringsfrågan. Liksom hos<br />
Ziehe präglas hennes forskning av en blick för det historiskt specifika i nutiden.<br />
Hennes forskning handlar både om hur arbetsformerna har förändrats <strong>och</strong> hur<br />
lärares professionella roll har omgestaltats. Tidigt (Carlgren 1994) uppmärksammade<br />
hon fenomenet ”eget arbete” i en artikel där hon också riktar kritik mot en<br />
forskning som allt för mycket riktat in sig på skolans oföränderlighet. Andra<br />
förändringar som hon intresserat sig för är den svarta tavlans minskade betydelse<br />
(Carlgren 1998) <strong>och</strong> vilken betydelse forskning har ansetts ha för lärarprofessionen<br />
(Carlgren 1999).<br />
Även om min egen studie behandlar historisk variation är undersökningar av<br />
nationella skillnader av intresse. Patricia Broadfoot <strong>och</strong> Marilyn Osborn (1988)<br />
har studerat uppfattningar om professionellt <strong>ansvar</strong> i Frankrike <strong>och</strong> England.<br />
Deras resultat visar att de franska lärarna hade en mer avgränsad lärarroll,<br />
centrerad till arbetet i klassrummet <strong>och</strong> sådant som hade en klar koppling till<br />
själva lärandet. De engelska lärarna var däremot mer involverade i aktiviteter<br />
utanför klassrummet. Medan de franska lärarna främst arbetade med ”elever”<br />
beskrev de engelska lärarna snarare att de arbetade med ”the whole child”. De<br />
båda grupperna uppfattade som en följd av detta sitt arbete på olika sätt. De<br />
engelska lärarna uppfattade att arbetet var svårt att avgränsa. De var tvungna att<br />
kompromissa med sina egna ideal för att inte ta ut sig, <strong>och</strong> de kunde drabbas av<br />
skuldkänslor. De franska lärarna kunde drabbas av en annan problematik, nämligen<br />
att arbetet uppfattades som allt för mekaniskt. Studien är ett ovanligt tydligt<br />
30