Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
som lärare har kunnat hysa. Insändarsidor har varit ett forum där dessa har kunna<br />
uttryckas.<br />
De pedagogiska tidskrifter som använts i undersökningen är Skola <strong>och</strong> samhälle,<br />
Verdandi, Pedagogisk debatt, Folkskolan 16 <strong>och</strong> Pedagogisk tidskrift.<br />
Samtliga årgångar av de fyra förstnämnda har gåtts igenom. Pedagogisk tidskrift,<br />
som började ges ut 1865, har bara studerats från 1900-talet.<br />
De pedagogiska tidskrifterna har oftast långa artiklar med en vetenskaplig<br />
prägel. I lärartidningarna har mer dagsaktuella händelser kommenterats på ledarsidor,<br />
i reportage <strong>och</strong> insändare. Bland de äldre lärartidningarna har jag särskilt<br />
använt Tidning för Sveriges läroverk (Tfsl) <strong>och</strong> Svensk lärartidning (Slt). (För<br />
fullständig förteckning, se litteraturlistan). Av lärartidningarna har jag gått<br />
igenom sammanlagt 120 årgångar. Samtliga nummer av Tidning för Sveriges<br />
läroverk har gåtts igenom, vilket har motiverats av hur källäget ser ut. Det har<br />
funnits en stor mängd fackliga tidskrifter för folk- <strong>och</strong> småskolan, men läroverken<br />
har bara haft en. Folkskolan producerade med andra ord mer text, dess<br />
historia är i detta avseende mer dokumenterad. Dessutom var folkskolan omgiven<br />
av andra typer av texter. Lärarhandledningar, pedagogiska debattböcker<br />
har ofta varit inriktade på folkskolan. Genomgången av lärartidningar har mest<br />
systematiskt gjorts för tiden från 1900-1970. Därefter har enstaka årgångar för<br />
varje decennium gåtts igenom, <strong>och</strong> slutligen har jag gått igenom samtliga<br />
nummer av Skolvärlden <strong>och</strong> Lärarnas tidning för perioden 2002–vt 2006.<br />
Lärarhandledningar<br />
Med lärarhandledningar syftar jag på böcker som haft ambitionen att ge en<br />
handledning till konsten att utöva läraryrket. Hit hör böcker som Handledning i<br />
folkskolepedagogik för seminarier <strong>och</strong> lärare (Arcadius 1903) Folkskolepedagogik<br />
(Hildinger 1923), Att vara lärare (Bäcklin 1951), Allmän undervisningsmetodik<br />
(Naeslund 1963), <strong>och</strong> Överlevnadshandbok för nya lärare (Harkort-<br />
Berge & Nilarp 2001). Jag har också använt mig av lärarhandledningar med mer<br />
specifika målsättningar än att introducera till läraryrket generellt. Hit hör handböcker<br />
i sparsamhetsfostran (Brisman, Lidman, & Lindberg 1931) skolhygien<br />
(t ex Brinke 1934), skoldisciplin (t ex Ericsson 1967), mobbning (t ex Pikas<br />
1975), <strong>och</strong> krispedagogik (t ex Myndigheten för skolutveckling 2006).<br />
Medan tidskrifternas innehåll till stor del dikteras av vad som hänt i skolsverige<br />
under de senaste veckorna, är lärarhandledningar något mer ”tidlösa” i<br />
sin framtoning. De kan sägas göra anspråk på att samla den etablerade synen<br />
kring pedagogik under en viss tid, <strong>och</strong> har ofta skrivits i syftet att läsas av<br />
blivande eller nyblivna lärare. Lärarhandledningarna kan därmed ge en inblick i<br />
hur man under olika tider har försökt forma läraren till att anta vissa önskvärda<br />
dispositioner. Det kan handla om hur man ser på straff i skolan, hur en lektion<br />
16 Under perioden 1947–1956 hette den Folkskolan – Svensk lärartidning.<br />
25