Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
som historien används som redskap för att förstå nuet. Särskilt påtagligt har det<br />
blivit i de sentida samhällsteorierna, som ofta använt samtidsetiketter som anspelat<br />
på den tidsperiod man anser föregår den. Så har man talat om en<br />
modernitet som är sen, hög, post, reflexiv <strong>och</strong> flytande. Det förflutna har fått ge<br />
namn åt samtiden.<br />
Det är detta sätt att tänka som har präglat historiesynen i denna undersökning.<br />
Med inspiration från teorier om det sen/postmoderna samhället är ambitionen att<br />
undersöka på vilka sätt lärares arbete har förändrats under de senaste decennierna.<br />
Inspirationen gäller också typen av förändringsfrågor. Mina frågor till historien<br />
är inte i första hand av typen: när förändrades X? Vilka aktörer medverkade<br />
respektive sökte förhindra att X förvandlades till Y? Istället är följande frågor<br />
centrala: vad innebär det att X blev Y? På vilka sätt skiljer sig X från Y? Det<br />
handlar om att synliggöra nuet (Y) med hjälp av den kontrast som historien (X)<br />
ger.<br />
Med andra ord ligger intresset vid att identifiera nuet med hjälp av vad det inte<br />
är. Det är liktydigt med att intressera sig för det som är nytt, det som inte funnits<br />
förut. Avsikten är med andra ord inte alls att förstå nuet som en produkt av<br />
gårdagen, som bärandes på ett ”pedagogiskt arv”. Istället för att leta efter ursprunget<br />
till nutiden – ”skolans gener” – fokuseras brytpunkterna: ”genernas<br />
mutationer”.<br />
Det kan behöva förtydligas att det yttersta syftet med en sådan jämförelse<br />
mellan nutid <strong>och</strong> historia inte är att göra en symmetrisk jämförelse. Syftet är inte<br />
i första hand att skapa en förståelse för gårdagens läraryrke, utan att ge perspektiv<br />
på dagens läraryrke. Emellertid innebär denna nutidsfokusering inte alls att<br />
nuet studeras mer ingående än historien. I många av kapitlen är det snarare<br />
tvärtom. De historiska avsnitten är ofta väldigt omfattande, medan beskrivningarna<br />
av nuet ibland är relativt knapphändiga. Det gör att frågan om nuets<br />
kännetecken (Y) inte alltid ges ett fylligt svar. Istället för att då skildra en entydig<br />
förändring från X till Y, kan det ibland på sin höjd konstateras att X inte längre<br />
är fallet. I dessa fall kan historien användas på följande sätt: vad betyder det att X<br />
inte längre finns? Vad finns istället? Genom att peka på olika typer av försvinnanden<br />
ställs frågor om tiden efter X.<br />
Kontrasten mellan nutid <strong>och</strong> dåtid ser givetvis olika ut beroende på när ”nu”<br />
respektive ”då” antas vara. I den här undersökningen utgörs den dominerande<br />
kontrasten mellan det som förenklat kan kallas den ”senmoderna” respektive den<br />
”moderna” skolan. Det historiska materialet är i huvudsak hämtat från första<br />
halvan av 1900-talet, medan jag till den senmoderna skolan räknar tiden från<br />
grundskolans införande (1962). Syftet är dock inte att skriva fram ett allomfattande<br />
epokskifte från modernt till senmodernt. Huvudpoängen är att använda<br />
kontraster mellan något som är gammalt <strong>och</strong> något som är mindre gammalt<br />
(”nytt”). Även om den huvudsakliga skiljelinjen går någonstans runt 1960-talet,<br />
20