Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Patrick H Hutton (1981) skriver att mentalitetshistorien är inriktad på vanliga<br />
människors tankar om vardagslivet. Man har intresserat sig för hur synen på<br />
barndomen, sexualiteten, familjen <strong>och</strong> döden har förändrats historiskt (Hutton<br />
1981:237). 7 Ofta förknippas inriktningen med delar av Annalesskolan, men även<br />
utanför denna krets har forskning bedrivits med en liknande inriktning. 8 Så har<br />
exempelvis Michel Foucault, Elias <strong>och</strong> Aries räknats hit (Hutton 1981), liksom<br />
även Max Weber (Le Goff 1978:245) <strong>och</strong> Johan Huizinga (Aries 1983). Mentalitetsbegreppet<br />
har anklagats för bristande precision, <strong>och</strong> flera forskare har pekat<br />
på att det finns en likhet mellan mentalitets- <strong>och</strong> kulturbegreppet. 9 Det som vitt<br />
uttryckt kan kallas mentalitetshistoria har då sysslat med frågor av såväl vardaglig<br />
som ovanlig art. Det handlar om historiskt varierande attityder till allt från<br />
spottande (Elias 1939/1989) till döden (Aries 1974/1994).<br />
Det är attityder av denna typ som kommer att studeras i denna avhandling. Hit<br />
hör attityder till de elevproblem som läraren kan ställas inför. Vad anses i olika<br />
tider vara ett allvarligt normbrott? Vilken typ av lidanden uppfattas som allvarliga?<br />
Hit hör också idéer om lärarens roll i relation till eleverna. Hur bör en<br />
god lärare förhålla sig till eleverna? Vilken typ av strategier förespråkas, <strong>och</strong><br />
vilken typ av insatser blir läraren avrådd ifrån?<br />
En källa som använts är olika typer av föreskrivande dokument som analyseras<br />
utifrån vad de har att säga om olika attityder kring aspekter av skolans<br />
vardagsliv. Det kan handla om vilka konkreta råd som ges om humor i undervisningen,<br />
om konsten att inleda en lektion, hur man får elever att bekänna en<br />
lögn eller hur man ringer hem till en förälder. Genom att analysera vilka konkreta<br />
råd lärares ges, går det också att ana sig till att man i skilda tider uppfattar olika<br />
aspekter av lärarens arbete som problematiska.<br />
I en utvidgad mening kan undersökningens fokus sägas anknyta till den barndomshistoriska<br />
forskningen. Jag intresserar mig för olika uppfattningar om vad<br />
som är ett önskvärt respektive problematiskt skolbarn, vilka behov barn anses ha,<br />
<strong>och</strong> vad som krävs för att tillgodose dem. Det kan på det sättet ses som en studie<br />
i barndomsuppfattningar, men syftet är inte att därmed få en ökad förståelse för<br />
barndomen, eller ens för själva barndomsbegreppet. Istället används barndoms-<br />
7 En mer utarbetad karakteristik ges av Burke (1997) som urskiljer följande kännetecken hos<br />
mentalitetshistorien: (i) Den betonar kollektiva attityder, snarare än individuella, <strong>och</strong> vanliga<br />
människor likväl som elitens. (ii) Snarare än att fokusera på medvetna tankar eller utarbetade<br />
teorier, fokuserar man på outtalade eller omedvetna antaganden (iii) Man fokuserar inte bara<br />
på innehållet i människors tankar, utan även deras strukturer, det vill säga man intresserar sig<br />
för kategorier, metaforer <strong>och</strong> symboler (s. 162). Begreppet mentalitetshistoria placerar sig<br />
därmed någonstans mellan idéhistoria <strong>och</strong> socialhistoria. Medan socialhistorien handlat om<br />
samhället, men utelämnat tankarna, har idéhistorien handlat om tankarna, men utelämnat<br />
samhället (s. 165).<br />
8 Burke (1997) nämner vid sidan av Bl<strong>och</strong>, Febvre, Duby, Le Goff, Vovelle <strong>och</strong> Le Roy<br />
Ladurie, även namn såsom Durkheim, Lévy-Bruhl, Mannheim, Bachelard <strong>och</strong> Canguilhem.<br />
9 Se Hutton (1981:237). Mentalitetshistoria har använts synonymt med kulturhistoria (Darnton<br />
1984/1987:7), eller beskrivits som en ”historical anthropology of ideas” (Burke 1997:163).<br />
16