Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
inför samhället. Att utmåla skolan som ett miniatyrsamhälle blir också mindre<br />
trovärdigt när det ”riktiga” samhället görs mer individualistiskt <strong>och</strong> pluralistiskt.<br />
Kanske har relationen mellan skola <strong>och</strong> samhälle omkastats? När drygt 40<br />
procent av Sveriges befolkning befinner sig i någon form av utbildning (som<br />
elever eller lärare), är frågan om inte skolan har blivit Samhället, medan det som<br />
förr brukade kallas för samhället kommit att framstå som en samling av miniatyrsamhällen.<br />
Läraryrkets rena dimensioner<br />
Naturligtvis går det inte att göra en skarp åtskillnad mellan pedagogiska <strong>och</strong><br />
sociala aspekter av läraryrket. Hänsynen till de sociala aspekterna ses ofta som<br />
ett nödvändigt villkor för att undervisning ska vara möjlig. Men att det under en<br />
viss tid råder en relation mellan de sociala uppgifterna <strong>och</strong> de pedagogiska<br />
betyder inte att det finns en ofrånkomlig koppling mellan en pedagogisk roll <strong>och</strong><br />
vissa specifika sociala uppgifter. Det finns inte någon naturlig, evig koppling<br />
mellan att vara pedagog <strong>och</strong> att vårda lärjungarnas tänder, motverka sexuella<br />
trakasserier, arbeta självmordspreventivt, fostra till sparsamhet, få tyst i klassen,<br />
beivra rökning eller irritera sig på en elev som har händerna i fickan när den får<br />
en utskällning.<br />
Vilka problem som behöver beaktas för att skapa en lärande miljö varierar<br />
således historiskt. Av detta kan vi sluta oss till följande: Att något uppfattas som<br />
smutsigt förutsätter ofta att det samtidigt kan uppfattas som ”rent”, det vill säga<br />
att det samtidigt uppfattas som hemmahörande inom institutionen skolan.<br />
Anledningen till att exempelvis sparsamhetsfostran inte är smuts i dagens skola,<br />
är att det heller inte uppfattas som rent. På ett motsvarande sätt kunde knappast<br />
skolans <strong>ansvar</strong> för självmordsprevention uppfattas som smuts i gårdagens skola,<br />
eftersom det inte av någon ansågs höra till skolans <strong>ansvar</strong>.<br />
Smutsmyntets andra sida är alltså renhet. Denna samexistens mellan smuts <strong>och</strong><br />
renhet kan ta sig uttryck på olika sätt. Olika aktörer kan ha skilda uppfattningar<br />
om vad lärarens arbete går ut på. Någon (förälder, kollega, politiker, elev,<br />
forskare, journalist, skolledare) tilldelar läraren ett <strong>ansvar</strong> som denne inte vill ta.<br />
Likaledes kan en viss arbetsuppgift uppfattas som ren av läraren men smutsig av<br />
exempelvis forskning, politiker, media <strong>och</strong> andra som bidrar till att forma bilden<br />
av skolan. Slutligen kan samexistensen av smuts/renhet göra sig påmind i läraren<br />
som enskild individ, i form av en ambivalens. Läraren kan exempelvis uppfatta<br />
att en viss arbetsuppgift ligger utanför sitt kompetensområde, men innanför sitt<br />
rent moraliska <strong>ansvar</strong>sområde.<br />
Vad som upplevs som smutsigt/rent ser olika ut i olika tider, <strong>och</strong> avspeglar<br />
således en kontinuerlig förändringsprocess som är typisk för det moderna samhällets<br />
dynamik. Omförhandlingen av vad läraren kan, bör eller förväntas göra<br />
har långa historiska rötter, <strong>och</strong> den kommer att fortsätta i framtiden.<br />
224