Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
11. Ansvar<br />
Den övergripande fråga som har behandlats i del III är hur lärares <strong>omsorgsarbete</strong><br />
förändras. Utgångspunkten har varit att lärares <strong>omsorgsarbete</strong> kretsar kring ett<br />
<strong>ansvar</strong> för elevers lidande, varför en förändringsanalys kan handla om förändrade<br />
relationer till lidandet. En stor del av analysen har gått ut på att identifiera mekanismer<br />
som bidrar till/motverkar att elevers lidande görs till ett upplevt eller<br />
tillskrivet <strong>ansvar</strong> för lärare. Genom att identifiera hur de mekanismerna ser ut i<br />
olika tider går det att föra en diskussion om hur <strong>ansvar</strong>et för den svage historiskt<br />
ändrar karaktär. I detta kapitel ska jag göra två saker. Först för jag en sammanfattande<br />
diskussion om dessa mekanismer, sedan resonerar jag om hur lärares<br />
arbete kan tänkas ha påverkats av de olika förändringarna.<br />
(O)synliggörandets mekanismer<br />
En utgångspunkt i framställningen har varit att <strong>ansvar</strong>et för den svage inte är en<br />
naturlag. Ansvaret kan synliggöras eller osynliggöras. Med inspiration från<br />
Zygmunt Bauman går det att tala om en aktivering respektive en neutralisering<br />
av det moraliska <strong>ansvar</strong>et. Bauman (1989/1991, 1994, 1993/2001, 1995/1997)<br />
har ur ett sociologiskt perspektiv intresserat sig för moralens ställning i det<br />
moderna <strong>och</strong> det postmoderna samhället. Hans första verk som behandlar problematiken<br />
är Auschwitz <strong>och</strong> det moderna samhället (1989/1991), där ett huvudtema<br />
är hur det moderna samhällets olika särdrag bidrog till att neutralisera de moraliska<br />
impulser som hade kunnat förhindra Förintelsen. Bauman pekar exempelvis<br />
på hur den byråkratiska arbetsdelningen bidrog till att utplåna det individuella<br />
<strong>ansvar</strong>et. Hans perspektiv på relationen moral/samhälle är i första hand negativt:<br />
han har intresserat sig för de sociala processer varmed moraliska överväganden<br />
görs irrelevanta. Men det går också att vända på perspektivet. Det kan då konstateras<br />
att olika faktorer också kan bidra till att (re-)aktivera den moraliska impulsen.<br />
Om exempelvis arbetsdelning neutraliserar, kan en upphävd arbetsdelning<br />
aktivera det moraliska <strong>ansvar</strong>et.<br />
Detta omvända tema har Bauman endast i begränsad utsträckning intresserat<br />
sig för. Ett sätt som detta dock kan ske på har att göra med attityder till det<br />
mänskliga lidandet. Med hänvisning till Aries menar Bauman att döden, <strong>och</strong> alla<br />
andra mänskliga olyckor, länge hörde till de mänskliga fenomen som måste<br />
fördras eftersom man inte kunde påverka livets förlopp. Det var ödet som styrde.<br />
Med den moderna tilltron till förnuft <strong>och</strong> framsteg kom denna attityd till döden<br />
att ändras. Det oundvikliga förvandlades till en skandal:<br />
205