Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Miljöer för läkande <strong>och</strong> lärande<br />
Lärarens <strong>ansvar</strong> inför den krisdrabbade eleven formas av föreställningar om vilka<br />
platser som eleven förväntas befinna sig på under en svår period. Hygienismen<br />
lyfte fram värdet av att elever med smittsamma sjukdomar höll sig hemma. Man<br />
använde sig med andra ord av en strategi som påminner om hur sjuka människor<br />
i dagens arbetsliv behandlas: de sjukskrivs. I båda dessa fall förflyttas sjukdomen<br />
eller sorgen från skolan eller arbetsplatsen, <strong>och</strong> därmed förflyttas möjligen en del<br />
av det moraliska <strong>ansvar</strong> som dess närvaro kan aktualisera.<br />
Dagens krispedagogik skiljer sig emellertid från denna förflyttningsstrategi.<br />
Istället rekommenderas det ofta att eleven som befinner sig i kris kommer<br />
tillbaka till skolan så snabbt som möjligt. I en aktuell handbok för krishantering<br />
uttrycks det på följande sätt:<br />
Elever som mister nära anhörig mår oftast bäst av att börja skolan så snart<br />
som möjligt. Övergången underlättas genom en tidig kontakt mellan skolan<br />
<strong>och</strong> hemmet. När skolan tar initiativ till kontakt visar detta att man bryr sig<br />
om det som hänt <strong>och</strong> vill hjälpa på bästa möjliga sätt (Nordblom & Rahm<br />
1996:25; se även t ex Skolvärlden 2004/15:4).<br />
Skolverket förmedlar en liknande bild. Skolan står för vardag, <strong>och</strong> kan på så sätt<br />
bli en positiv, läkande plats: ”Skolan blir en naturlig mötesplats <strong>och</strong> står för<br />
kontinuitet <strong>och</strong> trygghet. Skolan har i många fall också en läkande roll. Den står<br />
kvar med sina rutiner mitt i kaoset” (Skolverket 2000b:45).<br />
Den krisande elevens närvaro i skolan hänger dock inte bara samman med att<br />
skolan kan anses vara en god miljö att vistas i under svåra omständigheter.<br />
Skolan är inte bara en plats för läkande, utan också en plats för lärande. Det<br />
senare faktumet gör elevens närvaro i skolan sannolik, oavsett om den ses som en<br />
positiv plats att vara i. I skolan är lärandet organiserat på ett sätt som gör att<br />
plötslig <strong>och</strong> långvarig frånvaro kan bli ett problem. Eleven kommer efter, medan<br />
skolans verksamhet tickar på. Detta är något ganska typiskt för skolan som<br />
institution, eftersom skolgången är ägnad åt att utveckla eleven, inte den verksamhet<br />
som eleven ingår i. I arbetslivet är det ofta möjligt att ersätta en sjuk<br />
människa – man kan sätta in en vikarie. I skolan vore det en absurditet. Eftersom<br />
den enskilda eleven är i skolan för att utveckla sig själv är hon oersättlig.<br />
När eleven väl är i skolan kan dess prestationer emellertid komma att försämras.<br />
Skolverkets granskning av hur skolorna arbetat efter Göteborgsbranden,<br />
visade att elever som drabbats fick försämrade skolprestationer. Från skolans del<br />
gäller det därför, enligt Skolverket, att göra olika typer av individuella anpassningar<br />
som gör att lärandet inte drabbas mer än nödvändigt. Det kan handla om<br />
att upprätta åtgärdsprogram, att ge stödundervisning <strong>och</strong> att låta eleven gå om ett<br />
år (Skolverket 2005:4–7).<br />
201