Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
en individ, kunde därför hälsofrågan göras till en allmän karaktärsdanande fråga.<br />
Lichtenstein (1947) såg kunskaper om människokroppen <strong>och</strong> sjukdomar som<br />
centrala, <strong>och</strong> av rent avgörande betydelse för skolans medborgarfostran. Dessa<br />
kunskaper ”kan vara viktigare än t ex. regentlängder <strong>och</strong> krig, när det gäller att<br />
skapa goda medborgare” (Lichtenstein 1947:207). Att sträva efter hälsa var inte<br />
bara en rättighet eller ett privilegium, utan en plikt som skulle efterlevas även då<br />
den stred mot individens egna intressen:<br />
192<br />
Det tillkommer slutligen även skolan att medverka till våra barns fostran till<br />
<strong>ansvar</strong>skännande medborgare, som inse, att det är en plikt mot nästan att,<br />
även om det medför personliga olägenheter, biträda i kampen mot de smittsamma<br />
sjukdomarna (Lichtenstein 1947:207).<br />
Behovet av att avskilja elever var en logisk konsekvens av sjukdomarnas art, <strong>och</strong><br />
ska inte ses som en cynisk eller <strong>ansvar</strong>slös handling från skolans sida. Samtidigt<br />
ska det betonas att idén om avskiljande hade en större räckvidd än att skydda mot<br />
smittsamma sjukdomar. I läroverken hade man inte bara en paragraf om tillfällig<br />
avstängning. I egenskap av exklusiv skolform tog man sig även rätten att permanent<br />
avstänga elever som inte nådde upp till de hälsokrav som ställdes. 127 I folkskolan<br />
kunde man istället inrätta olika specialklasser eller specialskolor för de<br />
elever som hade sjukdomar som ansågs störande. Professor Wilhelm Wernstedt<br />
(1931:188) menade att det inte bara var de epidemiska sjukdomarna som störde<br />
undervisningen. Andra störande element var dålig syn, dålig hörsel, stamning,<br />
epilepsi, intellektuell efterblivenhet <strong>och</strong> psykopatiska tillstånd. Dessa (särskilt<br />
lomhörda, psykopater <strong>och</strong> intellektuellt efterblivna) borde lämpligen undervisas i<br />
specialklasser eller specialskolor. Skolans sätt att bekämpa sjukdom var alltså<br />
präglat av en segregeringstanke.<br />
127 ”Lärjunge, vilken befinnes lida av sjukdom eller lyte, som gör honom olämplig för skolarbetet<br />
eller kan menligt inverka på medlärjungar, skall, om kollegiet efter av skolläkaren<br />
avgivet skriftligt utlåtande så beslutar, vara skyldig att avgå från läroverket” (1958 års<br />
läroverksstadga § 63).