Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
160<br />
räkna med, som från alla håll lyckönskas. Han iklädes helt plötsligt alla de<br />
vuxnas attribut, <strong>och</strong> den vackra studentmössan <strong>och</strong> den för ändamålet anskaffade<br />
nya kostymen göra honom till en ny, helt förvandlad företeelse<br />
(Nordfeldt 1943:76).<br />
Begreppet mognad spelade länge en central roll i synen på skolans syfte. Mognad<br />
kunde rentav framställas som utbildningens mål. Torsten Husén hävdade exempelvis<br />
i sin bok Pedagogisk psykologi: ”Bortsett från den speciella yrkesutbildningen<br />
har uppfostran som mål den mogna personligheten” (Husén 1965:30).<br />
Vad det innebar att vara mogen samt hur <strong>och</strong> i vilken utsträckning detta kan ha<br />
satt sin prägel på den pedagogiska praktiken är en intressant fråga. I ett skolminne<br />
från en flickskola beskriver Maarja Talgre, som började skolan 1952, hur<br />
man tidigt påmindes om sin kommande roll som ”dam”:<br />
En gång åt Annika <strong>och</strong> jag oss sjuka på pepparkaksdeg, trots att vi nu<br />
nästan blivit ”damer” – det var det som flickskolan ville göra oss till. Redan<br />
som små, hungriga elvaåringar med lång skolväg, flera av oss åkte miltals<br />
med tåg in till skolan i Göteborg, fick vi snubbor för att vi blivit sedda ute<br />
på stan med kanelbullar i händerna. ”Kom flickorrr… Ni får inte äta bullar<br />
på gatan! Det ser inte trevligt ut. Ni ska ju ändå bli små damer”. Sade<br />
lärarinnorna <strong>och</strong> rektorn nästan unisont (Talgre 1989:177).<br />
Vad innebar då begreppet mognad för synen på lidandet? Torsten Husén<br />
kopplade ihop mognadsprocessen med värdet av affektiv kontroll. Mognadsprocessen<br />
kännetecknas, enligt Husén, av ”ett avtagande av det ohejdade självmedlidandet”<br />
(1944:111). Att vara mogen handlar om att snarare tycka synd om<br />
andra, än att tycka synd om sig själv, menade Husén. En förmåga att kontrollera<br />
sina impulser hör också till mognadens särdrag, konstaterades i en annan Husénbok:<br />
Barnet handlar ”impulsivt”. Det ser godsakerna <strong>och</strong> griper genast efter dem.<br />
Den vuxne förmår betvinga ögonblickets impulser till förmån för senare<br />
tillfredställelse. Alla pengarna spenderas inte på godsaker, utan han<br />
planerar deras användning för att täcka ett bredare behovsregister. Den<br />
mogna människan arbetar mera på längre sikt (Husén 1965:31).<br />
Andra drog mer långtgående slutsatser utifrån idén om mognad. Wilhelm<br />
Sjöstrand underströk att nuets lycka inte alltid bör överskugga vikten av vad som<br />
kommer i framtiden:<br />
Vi få ej stirra oss blinda på barndomens lycka utan måste även betrakta<br />
denna tid som en förberedelse för verksamheten som samhällsmedlem. Vi<br />
böra, som jag ovan uttryckt det, se den blivande vuxne i barnet (Sjöstrand<br />
1952:86).