Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Mognad<br />
Att skolan är en plats som förbereder för framtiden har även tagit sig uttryck i<br />
tilltron till begreppet mognad. Vid sidan av barns rätt att vara barn, har en stark<br />
tankefigur också varit barnets skyldighet att steg för steg bli mer moget. Denna<br />
tilltro till mognadsprocessen har bland annat kunnat motiveras utifrån en syn på<br />
barn som problematiska <strong>och</strong> vuxna som förebildliga. Ett exempel på detta är<br />
skriften Ungdomens själsliv <strong>och</strong> fostran under brytningsåren (1932) där läkaren<br />
Wilhelm Wernstedt gav en översikt över barns egenskaper. Barn beskrevs som<br />
mer lättpåverkbara, mer egoistiska, de hade mindre självkontroll, svårare att<br />
skilja mellan fantasi <strong>och</strong> verklighet, <strong>och</strong> de hade ett lågt utvecklat förstånd.<br />
Wernstedt ville med denna uppräkning av egenskaper inte klandra barnet, utan<br />
istället peka på att det var barnets natur, <strong>och</strong> ingenting man skulle moralisera<br />
över. Efter att ha karakteriserat barnets psyke ställde Wernstedt frågan hur barnet<br />
kan förvandlas till en vuxen människa:<br />
Hur kommer barnet från detta tillstånd av, man kan väl säga, fysiologisk<br />
själslig mindervärdighet över i den skarpt utmejslade, fast sammanhållna<br />
<strong>och</strong> till en sluten enhet hopsvetsade väsenstyp, som är den fullvuxna människans<br />
kännemärke? (Wernstedt 1932:4).<br />
Att bli vuxen var alltså inte bara att åldras. Mognadsprocessen kunde beskrivas<br />
som ett framsteg, som en utveckling från det låga till det höga. Således blev<br />
puberteten den tid ”då hela människan skall lyftas upp på ett högre utvecklingsplan,<br />
danas till högre, reella uppgifter” (Wernstedt 1932:11).<br />
Idén om skolan som en plats för mognadsprocesser har också materialiserats i<br />
skolans slutpunkt: examen. Läroverkens studentexamen hade under perioden<br />
1878–1905 beteckningen mogenhetsprövning (Sagnér 1968:210 f). Att det senare<br />
bytte namn till studentexamen förhindrar inte att den har setts som en viktig<br />
mognadsritual. Ulla Johansson konstaterar i sin studie av läroverken att många<br />
elever kommer ihåg det exakta datumet för examen mer än 50 år efteråt<br />
(Johansson 2000:113). Dess karaktär av mognadsritual illustreras även i läroverksrektor<br />
Axel Nordfeldts (1943) memoarer. Han förde där ett resonemang om<br />
studentexamens betydelse för vuxenblivandet. Under själva studietiden var<br />
elevernas status låg: de fick stå ut med stora inskränkningar i den individuella<br />
friheten <strong>och</strong> sträng disciplin. Eleverna var ”ofta ganska tarvligt klädda” <strong>och</strong><br />
saknade de friheter som jämnåriga lönearbetare hade (till exempel rätt att röka).<br />
Om vi liknar skolgången vid en förberedelseprocess, kan vi säga att denna process<br />
innebar hårt arbete <strong>och</strong> låg social status. Detta tillstånd varade dock inte för<br />
evigt, utan kom tvärt att upphöra med examen:<br />
Allt detta vändes upp <strong>och</strong> ned i <strong>och</strong> med avläggandet av studentexamen.<br />
Den nybakade studenten blir, särskilt i mindre samhällen, en person att<br />
159