Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ljus. Vi erfar smärta, <strong>och</strong> vill instinktivt dra bort handen från ljuset. Har vi en<br />
stark vilja kan vi övermanna vår spontana upplevelse <strong>och</strong> hålla kvar handen över<br />
ljuset.<br />
Viljan var inte minst nödvändig för framtiden. Viljesvaga, nyckfulla <strong>och</strong><br />
lynniga naturer var dåligt rustade inför ”det hårda skoningslösa livet” (Lövgren<br />
1922:107). Vikten av framtida viljestarka människor kunde därför bli till ett<br />
argument mot talet om arbetsglädje. Att tillämpa arbetsglädje fungerade på de<br />
minsta barnen, men på ”halvvuxen ungdom i skolåldern” skulle resultatet bli avskräckande:<br />
Den skulle icke lära för livet – <strong>och</strong> för övrigt ej ens räcka för skolan. Den<br />
skulle fostra svaga, onyttiga <strong>och</strong> verklighetsfrämmande varelser. I det<br />
vuxna livet är det aldrig tal om att arbetets mål är att väcka den arbetandes<br />
glädje utan målet är uppgiftens färdigställande (Landquist 1943:30).<br />
Ebba Pauli (1921) såg i viljan en kamp mot begären, som i sin förlängning innebar<br />
en förberedelse för sexualiteten:<br />
I allt detta <strong>och</strong> mycket mer måste barnet tidigt vänjas att enkelt <strong>och</strong> naturligt<br />
tåla obehaget, behärska begäret, lägga band på nycken. […] Ingenting<br />
är viktigare, såsom Foerster påvisar, för den kommande sexuella kampens<br />
skull. För att nå detta mål måste man beväpna sig mot barnets tårar (Pauli<br />
1921:198).<br />
Här ser vi hur härdningen av barnet även rymde en sorts härdning av fostraren.<br />
Att skapa självkontroll hos barnen förutsatte att uppfostraren ”beväpnande” sig<br />
mot tårarna.<br />
Sparsamhet<br />
Skolans samhällsförberedande ambition under första halvan av 1900-talet är<br />
också tydlig i tilltron till sparsamhet. Bauman (1995/1997:14) har använt bankboken<br />
som metafor för en typiskt modern attityd: att se livet i nuet som en insättning<br />
som ger avkastning i framtiden. Den moderna tidens människotyp kan enligt<br />
Bauman liknas vid en pilgrim, en människa som ständigt strävar mot ett <strong>och</strong><br />
samma avlägsna mål.<br />
I folkskolans värld var sparandet mer än en metafor – det var verklighet. Med<br />
tidiga föregångare redan på 1800-talet 108 kom sparverksamheten att bli vanlig<br />
108 I Svenska folkskolans historia spåras sparsamhetsfostran tillbaka till 1870-talet (Fredriksson<br />
1950:473), men det finns åtminstone ett exempel på tidigare sparverksamhet. P R Svensson<br />
(1823:60–2) skildrar i sin handledning i växelundervisningsmetodik den sparverksamhet som<br />
han bedrev vid sin egen skola. Sparandet har alltså en lång historia, <strong>och</strong> dessutom en global<br />
historia. Skolsparkassor uppstod först i Tyskland, men kom att bli ett globalt fenomen.<br />
Nilsson (1913:33–6) menade att de bland annat fanns i Belgien, Frankrike, England,<br />
Schweiz, Österrike-Ungern, Ryssland, Danmark, Spanien, Grekland, Brasilien, Japan <strong>och</strong><br />
Förenta staterna.<br />
155