Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
för skolan. Skolans <strong>ansvar</strong> blev istället renodlat till det beteende som var förknippat<br />
med närvaron i skolan. 102<br />
En andra skolifieringstendens har att göra med synen på var disciplinproblem<br />
finns. Under den första halvan av 1900-talet beskrevs disciplinproblem i lärarpressen<br />
inte sällan utifrån elevernas beteende utanför skolan. Det kunde exempelvis<br />
handla om sönderslagna telefonkiosker <strong>och</strong> ligors överfall på cyklister<br />
(Sjöstrand 1953:175), om beteendet på bussar <strong>och</strong> spårvagnar (Tfsl 1937/2:22;<br />
1941/6:86), om ungdomsbrottslighet (Lt 1958/23:16–18) <strong>och</strong> om kravaller (Lt<br />
1957/8:24, 26). Kanske kan detta fokus på elevens beteende utanför skolan relateras<br />
till att det inte fanns någon tydlig kunskap om hur de disciplinära förhållandena<br />
såg ut i skolan. Idag ser det emellertid annorlunda ut. Statistik samlas<br />
exempelvis regelbundet in om hur vanligt förekommande mobbning är, <strong>och</strong><br />
genom de internationella kunskapsundersökningarna har det blivit möjligt att<br />
uttala sig om hur vanligt det är med sådant som störande prat, skolk <strong>och</strong> sena<br />
ankomster i Sverige jämfört med andra länder. Dessa studier har också kommit<br />
att åberopas i den politiska diskussionen om ordningen i skolan (Folkpartiet<br />
2006). Tillförlitligheten i sådana studier kan visserligen ifrågasättas, men det<br />
viktiga är att de har gjort det möjligt att göra anspråk på att veta hur den disciplinära<br />
situationen i skolan ser ut. Därmed har det offentliga samtalet om ungdomens<br />
fostran kunnat röra sig bort från gator <strong>och</strong> torg till klassrummet.<br />
En tredje skolifieringstendens handlar om relationen mellan elevens tid som<br />
elev <strong>och</strong> som vuxen före detta elev. Tendensen tycks ha gått mot att det är tiden i<br />
skolan, <strong>och</strong> inte efter skolan, som fungerar som måttstock på om skolan lyckas<br />
med sin fostran. Denna förändring belyses bland annat av lögnens historia. Vi<br />
såg tidigare hur Ivar Kreugers svindelaffärer kom att formuleras som ett <strong>ansvar</strong><br />
för skolan – även i Tidning för Sveriges läroverk. Det speciella med den anklagelsen<br />
är att den knappast skulle formuleras idag. Är det ens tänkbart att någon<br />
skulle skylla Bushs lögner, Sahlins kontokortsaffärer eller Skandiachefernas<br />
pensionsavtal på skolan? Det råder ingen brist på högt uppsatta personer av idag<br />
som ertappats med tvivelaktiga affärer. 103 Frågan är då hur det kommer sig att<br />
skolan inte längre misstänkliggörs för vad dagens makthavare sysslar med.<br />
102 I en ledare i Tidning för Sveriges läroverk uttrycktes emellertid på 1950-talet skepsis över<br />
denna begränsning av skolans <strong>ansvar</strong>. ”Man kan dock allvarligt ställa frågan, om skolan kan<br />
undandra sig plikten att på ett mer kategoriskt sätt än enbart genom rekommendationer beivra<br />
elevernas överträdelser av både skrivna <strong>och</strong> oskrivna lagar. Det finns beteenden – ofta inte<br />
straffbara i lagens mening – inför vilka både polis, barnavårdsnämnd <strong>och</strong> föräldrar står handfallna<br />
eller maktlösa, men där skolan måste reagera: hänsynslöst uppträdande i spårvagnar,<br />
vid kiosker, på biografer <strong>och</strong> danser, för att inte nämna utslag av pennalism <strong>och</strong> sexuella<br />
oarter” (Tfsl 1959/34:912).<br />
103 En gång i tiden lärde sig elever ärlighet med hjälp av George Washington som förebild.<br />
George Bush kan inte användas på samma sätt. Kritiken av ljugande politiker är idag massiv.<br />
Se till exempel Al Frankens (2003) Lögner (<strong>och</strong> de lögnaktiga lögnare som sprider dem).<br />
142