Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Rättvisan avförtrollas?<br />
Det har nu blivit dags att föra en diskussion om straff i den senmoderna skolan.<br />
En uppenbar förändring som skett är att vissa traditionella straff har försvunnit –<br />
mest påtagligt vitsorden i uppförande <strong>och</strong> ordning samt agan. Samtidigt sker<br />
andra mer osynliga förändringar av de olika föreställningar som varit knutna till<br />
straffen. I det följande ska jag diskutera i vilken mån rättviseideologin utmanats<br />
under den senare halvan av 1900-talet. Jag kommer att identifiera mekanismer<br />
som bidrar till att minska värdet av rättvisa straff.<br />
Från syndajakt till orsaksjakt<br />
I en studie om urban education hävdar Gerald Grace (1978:173–177) att en av de<br />
största förändringarna som skett i 1900-talets skola är att lärare i mindre utsträckning<br />
talar om sina elever i moraliskt fördömande termer. Istället för en<br />
absolut moral gör lärarna sig till talesmän för en mer kontextuellt definierad<br />
moral, där förståelse <strong>och</strong> empati är centrala beståndsdelar.<br />
Vad denna förändring kan bero på diskuterar inte Grace. En möjlig förklaring<br />
skulle kunna vara lärarkårens feminisering. 85 En annan förklaring kan sökas i ett<br />
ökande inflytande från medicinska <strong>och</strong> psykologiska perspektiv. 1942 publicerade<br />
Carl Dymling en artikel kallad ”Lärare <strong>och</strong> läkare i intimare kontakt”.<br />
Som titeln antyder förespråkade den ett närmande mellan de olika professionerna.<br />
Detta motiverades av att lärare har en funktion som ”domare”, vilket sades<br />
vara en problematisk roll att spela för pedagoger. Det pedagogiska perspektivet<br />
ansågs för ensidigt för att kunna bedöma elevers felsteg, <strong>och</strong> måste därför<br />
kombineras med ett medicinskt:<br />
Lärare löpa lätt fara att bestraffa elever för sådant, som beror på sjukdom<br />
eller sjuklighet hos dessa. De behöva därför stå i intimare kontakt med skolläkaren.<br />
Lärare äro domare <strong>och</strong> måste därför – liksom alla nutida domare –<br />
lyssna till läkarens utlåtanden, innan de fälla sina domar. Varhelst detta ej<br />
sker, vittnar det om att de ej följa med sin tid <strong>och</strong> därigenom riskera att<br />
behandla ungdomen på ett allt annat än humant sätt. Mycket i de ungas sätt<br />
att uppföra sig kan te sig som yttringar av olydnad eller ondska, men är<br />
kanske i verkligheten blott sjukdomssymptom (Tfsl 1942/18:306).<br />
Ett sådant medicinskt perspektiv skulle utmana idén om rättvisa straff:<br />
En behandling av elever med hänsyn till deras hälsotillstånd måste naturligtvis<br />
bli olika från fall till fall. Många pedagoger leva i den föreställningen<br />
att olika behandling av elever alltid är orättvisa. Den gamla fik-<br />
85 Carol Gilligan (1982/2001) har diskuterat skillnader mellan hur män <strong>och</strong> kvinnor resonerar<br />
kring moral, <strong>och</strong> hävdat att kvinnor tenderar att resonerar på ett kontextuellt sätt, medan män<br />
tenderar att ansluta sig till principer.<br />
115