Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Elevinflytandet kan med andra ord betraktas som ett sätt att verka för straffets<br />
effektivitet, genom att skänka det legitimitet. Genom att omge straffandet med en<br />
retorik om rättvisa kunde motståndet tämjas. 76<br />
Detta behov av legitimitet torde också ha bottnat i bestraffningarnas offentlighet.<br />
Även om offentliga bestraffningar fungerat som en styrkedemonstration<br />
inför elevkollektivet, innebar de också en potentiell sårbarhet för läraren. När<br />
straff är offentliga kan de nämligen granskas <strong>och</strong> utvärderas av eleverna (jfr<br />
Denscombe 1985:109).<br />
Den godtyckliga rättvisan<br />
Tilltron till det rättvisa straffet kan ses som skolans försök att uppträda som en<br />
rättsstat. Detta är paradoxalt, eftersom skolan uppvisat ett drag som bryter mot<br />
grundläggande principer för rättskipning. Om den moderna rätten präglas av en<br />
byråkratisk arbetsdelning där brottsoffer, domarväsen <strong>och</strong> utredningsväsen hålls<br />
åtskilda, kännetecknas lärarens försök till rättvisa av att de olika rollerna samsas i<br />
en <strong>och</strong> samma funktion. ”Det är inte lätt att på samma gång vara åklagare, utredningsman,<br />
domare <strong>och</strong> exekutor” påpekade överläraren Leander Wallerius i<br />
artikeln ”Belöningar <strong>och</strong> straff” (Slt 1946/50:1229). Till dessa fyra roller kan<br />
läggas att läraren även kunde uppfatta sig som ett brottsoffer när elever utmanat<br />
lärarens auktoritet <strong>och</strong> utfört handlingar som läraren blev lidande för. 77<br />
Tillsynes är det märkligt att en sådan mångsysslande straffare omgivits av en<br />
retorik om rättvisa. Det förefaller som om lärarens sammansatta roll borde ha<br />
försvårat möjligheten att vara rättvis. Men kanske var det just därför som rättvisan<br />
uppfattades som ett så starkt ideal. Just därför att många lärare misslyckades<br />
eller tycktes ignorera kravet på rättvisa, kunde den bli ett ideal. I en<br />
lärarhandledning från 1950-talet uttrycktes det på följande sätt:<br />
108<br />
En annan förutsättning för god disciplin är lärarens omutliga rättvisa.<br />
”Sträng men rättvis” – i elevens mun är det ett gott vitsord om en lärare.<br />
Låten är ofta en annan. Hugo Swensson 78 talar inte utan fog om skolarbetets<br />
dova underton, det eviga ”det är orättvist”. Läraren kan inte vara nog för-<br />
76 Betydelsen av rättvisa som ett sätt att utöva inflytande över barnen framkom även i artikeln<br />
”Karaktärens fostran i skolan” där Karl Nordlund (1920) underströk att lärarens personliga<br />
egenskaper är centrala för skolans karaktärsfostran. Läraren behövde makt <strong>och</strong> auktoritet över<br />
barnen, <strong>och</strong> denna kunde tillförsäkras genom att läraren vann barnens förtroende. Ett sådant<br />
förtroende behövde inte innebära att läraren var mild, utan kunde, särskilt för pojkar, innebära<br />
att läraren var sträng men rättvis. Om bara detta förtroende fanns skulle lärarens makt<br />
vara stor: ”Har läraren vunnit barnens förtroende, då stå också barnasinnena vidöppna för<br />
hans inflytande, liksom blomkalkarna öppna sig för solen. Då kan där bli sådd till rika<br />
skördar” (Nordlund 1920:78 f).<br />
77 Karl Nordlund (1922:70) refererade till en ”dansk skolman” som beskrivit läraren som ”åklagare,<br />
part <strong>och</strong> domare i samma person”.<br />
78 Läroverksadjunkt <strong>och</strong> författare till skolromanerna Paul Hoffman, läroverksadjunkt (1935)<br />
<strong>och</strong> Hjalmar Willén <strong>och</strong> hans klass (1937), min anm.