Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
kompetent kunde utföras av andra, eller att lärare utför ett arbete som andra rent<br />
moraliskt borde ha ett <strong>ansvar</strong> för. Man gör så att säga andras jobb. Frågan har<br />
också berörts av forskare som skriver om läraryrkets moraliska dimensioner. Här<br />
går det att urskilja två positioner. Dels finns det ett harmoniperspektiv som<br />
betonar att lärarens sociala roller hänger samman med den undervisande rollen<br />
(t ex Colnerud 2004:152). Dels finns det de som menar att lärare ska avstå från<br />
att gå in i vissa roller som inte anses förknippade med pedagogens (t ex Bergem<br />
2004:143).<br />
När lärarens arbete beskrivs med liknelser som ”kurator” frammanas också<br />
bilden av att lärare gör saker som ligger på gränsen för yrkets kompetens- <strong>och</strong>/<br />
eller <strong>ansvar</strong>sområde. Jag vill föreslå att vi kan förstå detta tal i termer av renhet<br />
<strong>och</strong> ”smuts”. Antropologen Mary Douglas (1966/1992:35) menar att smuts är<br />
materia som är felplacerad, <strong>och</strong> som därigenom kränker en viss föreställning om<br />
ordning. Smuts är således något relativt, det är endast när ett visst föremål<br />
hamnar på fel plats som det förvandlas till smuts. Skor eller mat är inte smuts i<br />
sig, men när man placerar skor på ett bord, eller har matrester på kläderna,<br />
kommer de att uppfattas som smutsiga (s. 35 f).<br />
På ett analogt sätt kan vissa arbetsuppgifter uppfattas som ”smutsiga”. Utifrån<br />
en viss föreställning om vad yrkets innehåll bör vara kan vissa inslag uppfattas<br />
ligga på eller utanför yrkets gränser. Med smuts åsyftas här alltså inte någon<br />
ljusskygg verksamhet, eller arbetsuppgifter som man nödvändigtvis ser ned på<br />
såsom ovärdiga yrket. Istället kan det handla om att läraren upplever en brist på<br />
kompetens <strong>och</strong> hänvisar till att andra har mer utbildning för de sociala uppgifterna.<br />
I de fallen är det alltså inte nödvändigtvis uppgiften som är ovärdig<br />
läraren, utan snarare läraren som är ovärdig uppgiften. 1 Smuts åsyftar heller inte<br />
arbetsuppgifter som lärare entydigt tar ställning mot. Mer rättvisande vore att tala<br />
om en ambivalens som kan ta sig uttryck exempelvis i ett tvivel om den egna<br />
kompetensen är tillräcklig <strong>och</strong> en osäkerhet kring var gränserna går kring det<br />
egna <strong>ansvar</strong>et. Smutsbegreppet bör heller inte tolkas som att det bara skulle<br />
omfatta lärare med en väldigt rigid <strong>och</strong> snäv syn på lärararbetets gränser. Mitt<br />
intryck utifrån de lärarintervjuer som jag utfört är att det lika gärna kan vara det<br />
omvända som är fallet. De lärare som har en öppen inställning till lärararbetets<br />
innehåll kan lättare hamna i situationer där de upplever en brist på en solid professionell<br />
bas.<br />
Vad står då detta tal om det ”smutsiga” för? Har det möjligen något att säga<br />
om vad det innebär att vara lärare i det senmoderna samhället? Är det rentav så<br />
att dagens lärarroll får sitt särdrag av att de ”smutsiga” inslagen i arbetet har fått<br />
en mer framträdande roll? Enligt vissa lärare har de senaste decennierna fört med<br />
1 Med andra ord använder jag smuts i en annan mening än det som Everett Cherrington Hughes<br />
beskrev som ”dirty work”. I Men and their work använde Hughes uttrycket för att beskriva<br />
arbetsuppgifter som ansågs vara ”physically, socially or morally beneath the dignity of the<br />
profession” (Hughes 1958/1981:122).<br />
3