Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Ett rättvist straff<br />
Två röster från Nordiska museets insamling av lärarminnen illustrerar hur rättvisa<br />
kunde bli en central byggsten i lärarens självbild. En kvinnlig lärare, född<br />
1908, skriver så här:<br />
Bland all uppskattning jag fått sätter jag stort värde på när ”mina barn” uttryckt<br />
sig så här vid fråga: ”Fröken är sträng men hon är rättvis” (Nordiska<br />
museets arkiv, KU 17629. Även tryckt i Johansson 2001:35).<br />
Från ett helt yrkesliv väljer denna lärare att peka ut egenskapen att vara ”sträng<br />
men rättvis” som den mest smickrande. Läraren beskriver detta långt efter sin<br />
pension, medan en annan lärare i undersökningen, född 1938, beskriver hur<br />
ambitionen att vara sträng men rättvis fanns med i beräkningen redan när valet att<br />
bli lärare växte fram under tonåren. Drömmen om att bli lärare som här skildras,<br />
är en vision om att träda in i en yrkesroll där stränghet <strong>och</strong> rättvisa hör till yrkets<br />
möjliga kännetecken: ”Mina ideal började nu forma sig: Jag skulle bli lärare. Jag<br />
skulle bli sträng men rättvis som [gymnastikläraren] kapten Stenkvist eller min<br />
morfar” (Nordiska museets arkiv, KU 17601).<br />
Vilken innebörd ”sträng men rättvis” haft för dessa båda lärare kan vi låta vara<br />
osagt. Om vi studerar den mer officiella debatten kring lärarrollen kan vi emellertid<br />
se att detta ideal bland annat handlade om lärarens disciplinära ställning. Att<br />
vara sträng men rättvis handlade bland annat om konsten att straffa. Det är denna<br />
aspekt av rättvisan som här kommer att stå i centrum.<br />
Att rättvisan hängde samman med bestraffningen antyds av att rättvisa ofta<br />
kopplats samman med egenskapen att vara sträng. Enligt ett skolminne av Hugo<br />
Theorell (som tog studenten i början av 1920-talet), var det just stränghet som<br />
rättvisa kunde sammanlänkas med: ”Beträffande lärarens personliga kvalifikationer<br />
är ’sträng men rättvis högsta betyget’: ’snäll <strong>och</strong> rättvis’ förefaller som<br />
oförenliga begrepp likaväl som ’elak <strong>och</strong> rättvis’” (Theorell 1968:10).<br />
Som så ofta med ideal, framhölls att det inte var oproblematiskt att leva upp<br />
till dem. I artikeln ”Om straffets metodik”, beskrevs problematiken på följande<br />
sätt:<br />
Att straffa en elev på rätt sätt hör till de svåraste uppgifter en lärare har att<br />
gå i land med. Det har ju visat sig att rättvisa är en av de egenskaper som<br />
eleverna sätter i första rummet i sin bedömning av läraren. […] Frågan är<br />
då: Vad är ett rättvist straff, vad åsyftar man med straffet? (Mändl 1963:1).<br />
För de lärare som å andra sidan lyckades att leva upp till rättvisans ideal fanns<br />
rikliga belöningar. I boken Skolålderns själsliv menade Albert Lilius (1928) att<br />
rättvisan var en egenskap som kunde rädda de flesta lärare från ett dåligt anseende.<br />
En rättvis lärare kunde bli omtyckt även om han saknade andra kvaliteter:<br />
101