Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Auktoritet och ansvar: Lärares fostrans- och omsorgsarbete i ... - DiVA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
100<br />
6. Skolstraffens transformationer<br />
De två föregående kapitlen har i huvudsak behandlat frågan om vad ett normbrott<br />
ansetts vara. I detta kapitel fokuseras istället frågan hur normlösheten har<br />
bemötts. Närmare bestämt ska skolstraffet diskuteras. Det är inte det enda sättet<br />
varpå skolan utövar kontroll över eleverna, men ett sätt som historiskt sett har<br />
haft en central betydelse.<br />
Hur kan då skolstraffens förändringar beskrivas? Ett enkelt <strong>och</strong> konkret sätt<br />
vore att undersöka hur vissa specifika bestraffningsformer har förändrats. Att<br />
agan <strong>och</strong> betygen i ordning <strong>och</strong> uppförande försvinner är exempel på förändringar<br />
som påverkat relationen mellan lärare <strong>och</strong> elev, <strong>och</strong> därmed innebörden i<br />
att vara lärare. Dessa straff kommer också att beröras i detta kapitel, liksom nyare<br />
bestraffningsformer. Men huvudsyftet är inte att beskriva hur själva straffen förändras.<br />
Istället kommer fokus att ligga på de föreställningar som omgärdat<br />
straffandet. Det handlar om vilka ideal som funnits om vad som utgör ett gott<br />
straff, <strong>och</strong> hur dessa ideal i sin tur utgör en bild av vad som utgör en god lärare.<br />
Skiftande attityder till skolstraffen uttrycker olika synsätt på barndomen (Aries<br />
1960/1962), men givetvis också synsätt på vad det innebär att vara lärare. Jag<br />
kommer driva tesen att skolstraffet länge präglades av en särskild norm: att goda<br />
straff är rättvisa. Det var ett kraftfullt ideal som för vissa kom att genomsyra hela<br />
idén om att vara lärare: en god lärare är ”sträng men rättvis”. Innebörden i det<br />
rättvisa straffet, vilka dess betingelser var <strong>och</strong> vilka konsekvenser det förde med<br />
sig kommer att undersökas. Det är det första syftet <strong>och</strong> innebär att ”gårdagens”<br />
straffande fokuseras. Det andra syftet är att analysera de mekanismer som lett till<br />
att rättviseidealet relativt sett förefaller ha fått en svagare position under senare<br />
delen av 1900-talet. Genom att peka på dessa faktorer går det också att ställa<br />
frågan om i vilka avseenden dagens straffande omgärdas av nya idéer om hur<br />
lärare bör korrigera eleverna.<br />
Det ska påpekas att jag kommer att tillämpa en vid definition på straff, i vilket<br />
kan ingå företeelser som blickar, sarkasm, fysiskt våld, elevvårdskonferens, meddelande<br />
till hemmet <strong>och</strong> så vidare. Straff kommer att åsyfta de typer av negativa<br />
sanktioner som används för att motverka beteenden som ses som moraliskt<br />
klandervärda. Möjligen kan en så vid definition uppfattas som kontroversiell i<br />
vår tid. Under 1900-talets andra hälft har ordet straff haft en negativ klang, <strong>och</strong><br />
de som förespråkat negativa sanktioner har inte alltid velat beskriva dem som<br />
straff. Exempelvis menade Skolöverstyrelsen på 1950-talet att sänkta betyg i<br />
uppförande inte skulle betraktas som en bestraffning (Tfsl 1959/36:994). På ett<br />
motsvarande sätt menar Skolverket (2004a:14) att det i svåra fall är tillåtet att<br />
flytta mobbbare till andra skolor – men inte som ett straff.