1. BEGREPP - Home
1. BEGREPP - Home
1. BEGREPP - Home
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>1.</strong> <strong>BEGREPP</strong><br />
Varu och tjänstemarknaden: Visar sammanlagd efterfråga och utbud av varor/tjänster i<br />
ekonomin. Kvantitet och prisnivå.<br />
BNP: Bruttonationalprodukt, värdet av all produktion, summan av alla inkomster. Gör länder<br />
jämförbara och bestämmer konjunkturläge.<br />
BNP/Y=C+I+G+X-IM<br />
Utgiftsmetoden (marknadspris), inkomstmetoden (faktorpris) och produktionsmetoden.<br />
Real BNP: Nominell BNP/BNP-deflator visar BNP i fasta priser.<br />
BNP per capita: Fördelat över befolkningen<br />
Köpkraftsjusterad växelkurs: Prisnivå Sverige/Prisnivå utomlands<br />
Köpkraftsjusterad BNP: Nominell BNP per capita/Köpkraftsjusterad växelkurs<br />
BNI: Bruttonationalinkomsten innefattar BNP med hänsyn till inkomster från utlandet.<br />
NNP: Nettonationalprodukten, tar hänsyn till förslitningen av realkapital.<br />
Disponibel nationalinkomst: Nationalinkomst + Nettotrasfereringar<br />
HDI: Human Development Index, tar hänsyn till såväl produktion som hälsa och utbildning.<br />
GDI (Kön), GEM (kvinnors ekonomiska inflytande).<br />
Individuell disponibel inkomst: Lön-Skatt+Transfereringar<br />
Individuellt sparande: Disponibel inkomst-Konsumtion. Realt eller finansiellt sparande.<br />
Individens förmögenhet: Består av finansiella och reala tillgångar.<br />
Hävstångseffekten: Ju större andel av tillgång som finansieras av lån, desto större blir den<br />
procentuella förändringen av eget kapital.<br />
Bytesbalansen: Består av handelsbalans, tjänstebalans, primära nettoinkomster från utland,<br />
löpande transfereringar.<br />
Överskott/Underskott i bytesbalansen finansieras med hjälp av utlåning och handel av<br />
tillgångar i utlandet. Utgör således landets finansiella sparande.<br />
Finansiella balansen: Visar lån till/från utlandet, handel av tillgångar i utlandet, förändring<br />
av valutareserven. Underskott i bytesbalansen motsvaras ofta av ett överskott i den<br />
finansiella balansen.<br />
Betalningsbalansen: Samtliga transaktioner med utlandet dvs. bytesbalansen, kapitalbalans,<br />
finansiell balans och restpost. Betalningsbalansen är alltid 0.<br />
Nationellt sparande: Realt sparande och finansiellt sparande genom tillgångsköp i utlandet.<br />
Nationens förmögenhet: Realkapital, ej producerbara tillgångar, finansiell nettoposition<br />
(nettoinnehav av utländska tillgångar).<br />
Finanssektorn: Förmedlar kapital genom direkt eller indirekt överföring genom<br />
intermediärer. (bank, föräkringsbolag, kreditmarknadsbolag osv).
Finansiella intermediärer: Löptidsproblemet (skapar likviditet), Kostnadsproblemet<br />
(kontraktskostnader), Riskproblemet (sprider risker), Informationsproblemet (Övervakar<br />
låntagaren och fördelar lån till mest gynnsamma investeringar).<br />
Försörjningsbalansen: Visar tillgång på och användning av varor under en period.<br />
Konjunkturcykel: Kortsiktig svängning runt långsiktig potentiell trend. Expansion, recession<br />
och depression.<br />
BNP/Arbetad timme: Ger en rättvisande bild av ett lands produktivitet.<br />
Inflation: Ökningstakt i prisnivå. Förändring i prisnivå/Gammal prisnivå.<br />
Underliggande inflation: Inflation där man räknar bort indirekt skatter och subventioner,<br />
boräntor och importpriser eftersom dessa faktorer inte kan påverkas av CBs penningpolitik.<br />
Deflation: Minskningstakt i prisnivå.<br />
Arbetsmarknaden: Visar total efterfråga och utbud av arbetskraft.<br />
Arbetslös: Individ som kan, vill och söker arbete. (Förlorar inkomst och sociala aspekter,<br />
Nationens produktion hämmas och humankapital går till spillo)<br />
Arbetskraft: Arbetande+Arbetslösa<br />
Arbetför befolkning: 16-64 år<br />
Relativ arbetslöshet: Antal arbetslösa/Antal i arbetskraften<br />
Relativt arbetskraftstal: Arbetskraften/Arbetsför befolkning<br />
Sysselsättningsgrad: Sysselsatta/Arbetsför befolkning<br />
Utvidgad arbetslöshet: Öppet arbetslösa+Latent arbetssökande<br />
Total arbetslöshet: Öppet arbetslösa+sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program.<br />
Arbetslöshet: Arbetslösa/Arbetskraft<br />
AKU: Arbetskraftsundersökning.<br />
Långtidsarbetslös: Arbetslös i mer än 6 månader.<br />
Konjunkturell arbetslöshet: Varierar med konjunkturen<br />
Strukturell arbetslöshet: Klassisk+Friktion+Branscharbetslöshet<br />
Hysteresiseffekten: Tillfälliga förändringar av arbetslösheten ger upphov till permanenta<br />
förändringar i den strukturella arbetslösheten. (Insider-outsider-hypotesen och arbetslösa<br />
förlorar humankapital).<br />
Aktiv arbetsmarknadspolitik: Syftar till att stimulera sysselsättningen genom utbildning,<br />
arbetsförmedling. (Undanträngningseffekt)
Passiv arbetsmarknadspolitik: Syftar till att mildra negativa effekter av arbetslösheten genom<br />
ökade transfereringar.<br />
Pengar: Allmänt accepterade betalningsmedel som fungerar som betalningsmedel, mäta<br />
värden och bevara värden.<br />
Kreditpengar: Skapas genom bankens utlåning, finns endast som siffror i datorer men är<br />
pengar då de kan användas för att betala skulder.<br />
Myntfot: Det system som pengars värde i ett land vilar på.<br />
Pappersmyntfot: Värdet skyddat som lagligt betalningsvärde men är ej oinlösliga. Förutsätter<br />
att pengar ej kan förfalskas och att utbudet hålls begränsat.<br />
Penningmängd: Mängden likvida betalningsmedel.<br />
Monetär bas: Mynt och sedlar i omlopp.<br />
Likvida betalningsmedel: Tillgångar som snabbt kan bytas mot en vara eller tjänst utan<br />
kostnad.<br />
Kreditmultiplikatorn: Penningmängd/monetär bas<br />
Penningmarknaden: Visar efterfrågan och utbudet av pengar. Penningmängd och ränta.<br />
Valutamarknaden: Visar viljan att växla från en valuta till en annan. Växelkursen beror på<br />
mängden valuta som växlas.<br />
Depreciering: Minskning av valutas värde.<br />
Appreciering: Ökning av valutas värde.<br />
Stabiliseringspolitik: Innefattar finans- (Reglerar G,t och Tr) och penningpolitik (reglerar i<br />
och M) och syftar till att minska konjunktursvängningar.<br />
Budgetsaldo: Kan delas upp i konjunkturellt som beror på skiftningar i BNP och strukturellt<br />
som påverkas av aktiva politiska beslut.<br />
Automatiska stabilisatorer: Består av funktioner som dämpar svängningar i BNP utan aktiva<br />
beslut:<br />
Proportionella skatter stabiliserar genom att då t.ex. inkomster ökar, ökar även skatten, vilket<br />
dämpar konsumtionsökningen.<br />
A-kassan (transperering) stabiliserar på motsvarande vis genom att mildra<br />
konsumtionsbortfallet vid lågkonjunktur.<br />
En låg multiplikator.<br />
Importen stabiliserar på så vis att då inkomsterna ökar (I+Y+), ökar efterfrågan på<br />
importvaror vilket sänker BNP (I+NX-Y-)<br />
Intern balans: Målsättning för finanspolitiken, syftar till att likställa faktisk BNP med<br />
potentiell balans.<br />
Extern balans: Består av NX, Primära inkomster från utlandet och nettotransfereringar till<br />
utlandet.
Devalvering/Revalvering: Nedskrivning och uppskrivning av valuta påverkar nettoexporten<br />
vilket jämnar ut extern och intern balans.<br />
Diskretionär politik: Full handlingskraft, beslut fattas i efterhand. Trovärdighetsproblematik,<br />
tidsinkonsistensproblem (konfliktmål), Lucaskritiken (Samband kan förändras då politiken<br />
ändras).<br />
Återkopplingspolitik (Regelpolitik): Åtgärder bestäms av ekonomins tillstånd enligt en på<br />
förhand vald princip. Problem med fördröjning och att potentiell BNP är okänd.<br />
Fast regel: En handlingsplan fastställs och följs oberoende av ekonomins tillstånd. Tros<br />
minska osäkerhet på långsikt, och förhindrar effekt av fördröjning. Problem kan uppstå då<br />
man inte vidtar åtgärder vid exempelvis lågkonjunktur.<br />
2. MODELLER<br />
<strong>1.</strong> Kvantitetsteorin:
- Ränteparitet innebär att nationella räntor inte kan avvika från<br />
världsmarknadsräntan på lång sikt.<br />
- I en liten sluten ekonomi leder finanspolitik genom t.ex. offentliga investeringar<br />
(G) till en tillfällig ökning av AD(Y) vilket höjer räntan på penningmarknaden<br />
(M D ). Då räntan stiger hämmas emellertid privata investeringar (I) och AD(Y)<br />
faller tillbaka pga undanträngningseffekten.<br />
- Penningpolitik (reglera M S ) i en liten sluten ekonomi, ändrar räntan vilket<br />
påverkar investeringsmöjligheterna (I), vilket skiftar AD(Y) vilket sedan påverkar<br />
M D . Därmed har både räntenivån och BNP ändrats.<br />
6. Mundell-Fleming Modellen<br />
- Analysmodell för små öppna ekonomier på kort sikt.<br />
- På kort sikt anpassas produktionen efter efterfrågan: AD(Y)=Y<br />
- Startpunkt: Varumarknad eller penningmarknaden (beroende på vald metod).<br />
- Slutpunkt: i=i* (ränteparitet)<br />
Fast växelkurs – Finanspolitik<br />
Varu- och tjänstemarknaden: C,I,G,NX+ AD(Y)+ Y*+<br />
Penningmarknaden: M D + i+ (i > i*) Inflöde av kapital, CB växlar mot fast<br />
växelkurs M S + (tills i=i*)<br />
Varu- och tjänstemarknaden: X-, IM+, NX- AD(Y)-<br />
Penningmarknaden: M D - i- (till i*)<br />
Resultat: BNP har stigit, arbetslösheten minskar.<br />
Fast växelkurs – Penningpolitik<br />
Penningmarknaden: M S + i- (i < i*) Utflöde av kapital, CB växlar mot fast<br />
växelkurs M S - (till i*)<br />
Resultat: Ingen effekt, fria kapitalrörelser gör att räntan återanpassar sig snabbt.<br />
Rörlig växelkurs - Finanspolitik<br />
Varu- och tjänstemarknaden: C,I,G,NX+ AD(Y)+ Y*+<br />
Penningmarknaden: M D + i+ (i > i*) Inflöde av kapital<br />
Valutamarknaden: USD D -, USD S + E*(SEK/USD)- SEK apprecierar<br />
Varu- och tjänstemarknaden: X-, IM+, NX- AD(Y)- Y*- till utgångsläget<br />
Penningmarknaden: M D - i- (i = i*)<br />
Resultat: BNP oförändrat men sammansättningen har förändrats (t.ex. NX-, G+),<br />
växelkursen har stigit.<br />
Rörlig växelkurs - Penningpolitik<br />
Penningmarknaden: M S + i- (i < i*) Utflöde av kapital<br />
Valutamarknaden: USD D +, USD S - E*(SEK/USD)+ SEK deprecierar<br />
Varu- och tjänstemarknaden: X+, IM-, NX+ AD(Y)+ Y*+<br />
Penningmarknaden: M D + i+ (i = i*)<br />
Resultat: BNP stiger (NX ökar), arbetslösheten minskar.<br />
7. Stor/Öppen ekonomi - Penningpolitik<br />
- Penningmarknaden (i*) påverkar I på varu- och tjänstemarknaden.<br />
- Påverkar världsmarknadsräntan.<br />
Penningmarknaden: M S + i- (i < i*) Ökade investeringar I, Utflöde av kapital.<br />
Valutamarknaden: USD D +, USD S - E*(EUR/USD)+ EUR deprecierar<br />
Varu- och tjänstemarknaden: I, X+, IM-, NX+ AD(Y)+ Y*+
Penningmarknaden: M D + i+ (nytt ränteläge i*)<br />
8. AD-SAS-MAS (Medelfristig sikt)<br />
- MAS: Medelfristig utbudskurva. Skriftar med förändringar arbetskraften och<br />
produktiviteten.<br />
- SAS: Kortsiktig utbudskurva. Skiftar då nominella löner ändras. Lågkonjunktur<br />
innebär ledig arbetskraft. Högkonjunktur betyder att marginalproduktiviteten<br />
avtar vilket ger dyrare produktion.<br />
- AD(P): Aggregerad efterfrågekurva med avseende på pris. Skiftar med<br />
motsvarandeförändring i AD(Y)<br />
- MAS=SAS=AD(P): Medelfristig jämvikt. UJÄM säger att arbetslöshet<br />
en motsvaras av den strukturella.<br />
Efterfrågestörning – Positiv<br />
AD(Y)+ till följd av höjd efterfrågan av t.ex. export. Detta innebär ett positivt<br />
skift i AD(P)-kurvan.<br />
Kontraktsbundna reallöner faller Lönekraven ökar SAS skiftar uppåt.<br />
Resultat: Begränsad period av högkonjunktur vilken leder till inflation.<br />
Efterfrågestörning – Negativ<br />
AD(Y)- till följd av minskad efterfråga t.ex. sänkta tillgångspriser. AD(P)-kurvan<br />
skiftar inåt.<br />
Resultat: Tillfällig lågkonjunktur med hög arbetslöshet. Åtgärdas med finans-<br />
eller penningpolitik.<br />
Utbudsstörning<br />
Något på faktormarknaden (löner, realkapital, råvaror) driver upp<br />
produktionskostnaderna , SAS skiftar uppåt.<br />
Resultat: Stagflation, lågkonjunktur och högre prisnivå – åtgärdas genom att höja<br />
AD(P) via expansiv ekonomisk politik.<br />
9. Phillipskurva (Inflation och arbetslöshet)<br />
- MPK-KPK (Bakvända förhållanden mot Y* i SAS-AD)<br />
- På lång sikt finns inget samband, KPK lodrätt (SAS och AD(P) stiger jämt och<br />
UJÄM förblir konstant.<br />
- Negativt samband mellan inflation och arbetslöshet uppstår då faktisk inflation<br />
avviker från förväntad inflation.<br />
- KPK visar samband vid konstanta inflationsförväntningar.<br />
Utbudsstörning:<br />
Produktionskostnaderna ökar (SAS Skiftar uppåt) Leder till stagflation <br />
Åtgärd genom expansiv politik<br />
Ändrad jämviktsarbetslöshet:<br />
MAS och MPK skiftar utåt, vilket föranleder skift i SAS och KPK. Ny jämvikt<br />
och ny prisnivå uppstår.<br />
Adaptiva förväntningar:<br />
Expansiv ekonomisk politik innebär att AD(P) skiftar utåt och priser och inflation<br />
höjs längst KPK-kurvan. Tillbakablickande (rationella) förväntningar höjer<br />
inflationsförväntningarna, ny KPK-kurva. Över tiden återställs<br />
jämviktsarbetslösheten men vid högre inflation.
Rationella förväntningar – Framåtblickande<br />
Om politiken kan förutses och är rimlig kan inflationsförväntningarna skjutas upp<br />
utan förändring i arbetslösheten, KPK skiftar uppåt.<br />
Desinflationspolitik<br />
Målsättningen att sänka inflation. Om målen inte är trovärdiga förblir inflationen<br />
på samma KPK-kurva. Om målen är trovärdiga kan man skifta ner KPK.<br />
Genom att först bedriva restriktiv ekonomisk politik för att hämma inflationen <br />
Period av lägre inflation och högre arbetslöshet Förväntningarna justeras ner<br />
På lång sikt skiftar KPK neråt.<br />
10. Valutaunion<br />
Fördelar: Inga växlingskostnader, mindre osäkerhet, lättare att jämföra priser, mindre<br />
spekulation.<br />
Nackdelar: Växelkursen anpassas ej efter interna problem, ingen självständig<br />
penningpolitik, begränsad möjlighet att föra finanspolitik, resursallokering kan leda<br />
till lokala problem.<br />
Optimal valutaunion: Likartade stabiliseringspolitiska mål, likartad ekonomisk<br />
utveckling, hög grad av faktorrörlighet, hög regional integration, geografisk närhet.<br />
3. TENTAFRÅGOR<br />
Korta frågor:<br />
<strong>1.</strong> Diskutera skillnaden mellan diskretionär och regelbaserad politik och vilka<br />
huvudtyper av regler som finns. (6p Lejon)<br />
Diskretionär politik är när politikerna reagerar på olika ekonomiska händelser med<br />
olika metoder. Regelbaserad politik innebär att man åtgärdar ett definierat problem<br />
med på förväg bestämda. Regelbaserad politik kan vara fast eller återkopplande.<br />
2. Finanssektorn löser flera grundläggande överföringsproblem i samhället. Beskriv hur<br />
detta går till. (6p Lejon)<br />
Inkomstfördelning över en individs livstid (vilket balanserar ens konsumtion) –<br />
Genom t.ex. studielån för återbetalning senare i livet. Sparande för att kunna<br />
pensionera sig.<br />
Mer?<br />
3. Penningmängden, mätt som M2, växte med 11,4% under 2007 i Sverige. Under<br />
samma period växte real BNP med 2,6%. Använd ekonomisk teori för att beräkna<br />
den teoretiskt förväntade inflationstakten för detta år. Den faktiska inflationen 2007<br />
enligt KPI uppgick till 3,5%. Stämmer detta med uträkningen? Om inte, varför? (6p<br />
Lejon)<br />
Svara med kvantitetsteorin.<br />
4. Vilka tre metoder använder statistiska myndigheter för att beräkna BNP? (3p Stjärna)<br />
Inkomstmetoden – Summan av alla faktorinkomster.<br />
Utgiftsmetoden – C+I+G+NX<br />
Produktionsmetoden – Summan av alla förädlingsvärden.
5. Utgå från att du är nöjd med BNP som mått på produktion. Hur kan du använda BNP<br />
för att jämföra den materiella levnadsstandarden i olika länder? (3p Stjärna)<br />
Genom att fördela BNP på befolkningen beräknas BNP per capita. Vidare kan man<br />
justera BNP för skillnaderna i köpkraft mellan ländernas valutor. BNP berättar<br />
emellertid ingenting om fördelningen, hemarbete eller produktion i offentlig sektor.<br />
6. Redogör för problem med BNP som mått för produktion och föreslå varianter som tar<br />
hänsyn till dessa problem. (4p Stjärna)<br />
BNP tar ej hänsyn till hemarbete, svarta marknader eller produktion inom offentliga<br />
sektorn. Använd istället BNP/arbetastimmar eller BNP/sysselsatt.<br />
7. Diskutera för- och nackdelar med att använda BNP för att jämföra välstånd i olika<br />
länder. Föreslå och redogör för ett alternativt mått som kan vara bättre lämpat för<br />
denna jämförelse. (5p Stjärna)<br />
Analysfrågor:<br />
BNP är relativt lätt att beräkna, och mäter samma faktorer överallt, vilket gör<br />
jämförelser lättöverskådliga. Det är även effektivt för att mäta utvecklingen.<br />
BNP säger emellertid ingenting om hur den materiella välfärden fördelas, hur mijön<br />
förslits, fritid, hälsa, ”lycka” eller läskunnighet.<br />
Använd istället HDI som tar hänsyn till livslängd och läskunnighet.<br />
<strong>1.</strong> Arbetslöshet och inflation: Enligt SCB definition av öppen arbetslöshet räknar man<br />
personer som kan, vill och söker arbete men inte har det. (5+5+10=20p Lejon)<br />
a) Diskutera potentiella problem med detta mått på arbetslösheten.<br />
Måttet blir svårtolkat då det inte inkluderar:<br />
<strong>1.</strong> De som kan och vill arbeta men som ej är aktivt sökande.<br />
2. De undersysselsatta som vill arbeta mer.<br />
3. Sjukskrivna.<br />
4. Studerande.<br />
5. Individer inom arbetsmarknadspolitiska program.<br />
b) När riksbanken beräknar den underliggande inflationen används ett mått på<br />
prisnivån där man dels räknar bort priset på importerade varor samt<br />
räntekostnader för egna hem och moms. Vilka är argumenten för att exkludera<br />
dessa faktorer?<br />
Genom att exkludera dessa faktorer tas endast hänsyn till faktorer som CM direkt kan<br />
påverka. Utveckla!<br />
c) Sambandet mellan inflation och arbetslöshet är sedan länge omtvistat. På<br />
medelfristig (lång) sikt tror man numera inte att det finns något direkt samband<br />
mellan dessa två variabler, men däremot finns det ett eventuellt kortsiktigt<br />
samband. Förklara hur det hänger ihop och illustrera med lämpligt diagram.<br />
Det kortsiktiga sambandet mellan inflation och arbetslöshet beror på att en kortsiktig<br />
höjning av P leder till att priset på arbete sjunker, detta eftersom de nominella<br />
lönerna sattes med förväntningar på en lägre inflation. Reallönen sjunker därför och<br />
fler anställs. (Kortsiktig Phillipskurva)
På lång sikt anpassas lönerna till den nya förväntade inflationstakten vilket<br />
återställer arbetslösheten till strukturell nivå. Inflationen fastnar på en högre nivå,<br />
eftersom inflationen höjs då man försöker bibehålla samma arbetslöshet.<br />
På kort sikt: P stiger W/P sjunker U sjunker<br />
På lång sikt: Nya löneförhandlingar W/P stiger U stiger<br />
2. Automatiska stabilisatorer: (7+8=15p Stjärna)<br />
a) Redogör för vad som menas med automatiska stabilisatorer.<br />
Proportionella skatter stabiliserar genom att då t.ex. inkomster ökar, ökar även<br />
skatten, vilket dämpar konsumtionsökningen.<br />
A-kassan (transferering) stabiliserar på motsvarande vis genom att mildra<br />
konsumtionsbortfallet vid lågkonjunktur.<br />
Importen stabiliserar på så vis att då inkomsterna ökar (I+Y+), ökar<br />
efterfrågan på importvaror vilket sänker BNP (I+NX-Y-)<br />
b) Diskutera om automatiska stabilisatorer har utgjort ett stort inslag i Sveriges<br />
ekonomi och hur den nuvarande regeringens ekonomiska politik (sänkta skatter<br />
och sänkta transfereringar) kan förväntas påverka inslagen av automatiska<br />
stabilisatorer.<br />
I Sverige har det funnits många proportionella skatter (förmögenhetsskatter och<br />
fastighetsskatter) samt många transfereringar (A-kassa, sjukförsäkring, bidrag)<br />
som dämpat svängningarna i konsumtionen. Med Alliansens politik kan<br />
avskaffandet av dessa bidra till större konjunktursvängningar.<br />
Avskaffandet kan även ha effekter på växelkursen i ett land som Sverige (Liten<br />
och öppen ekonomi med rörlig växelkurs)<br />
Varu- och tjänstemarknaden: C+ AD(Y)+<br />
Penningmarknaden: M D + i+ (i > i*)<br />
Valutamarknaden: SEK D + USD S +, USD D - SEK/USD- (SEK<br />
apprecierar/stiger)<br />
Varu- och tjänstemarknaden: X-, IM+, NX- AD(Y)-<br />
Penningmarknaden: M D - i- (Tillbaks till utgångsläget)<br />
Resultat: BNP och ränta (i) oförändrade. Men kronan har stigit i värde,<br />
konsumtionen har ökat och nettoexporten minskat.<br />
3. Kvantitetsteori, Inflation, Politik: Taiwans centralbank (CBC) har en target zone för<br />
tillväxten i penningsmängdmåttet M2 mellan 3,5 % till 7,5 % på årsbasis.<br />
(5+10+5=20p Stjärna)<br />
a) Använd ekonomisk teori för att beräkna Taiwans inflation för perioden 2003-<br />
2006 och för in dina resultat i tabellen nedan. Anta att omloppshastigheten varit<br />
konstant under perioden.<br />
Kvantitetsteorin!<br />
b) Många länder har uttalade inflationsmål. Som argument för sådana anges ofta:<br />
<strong>1.</strong> Att det inte finns någon långsiktig trade-off mellan inflation och arbetslöshet.
Enligt den medelfristiga Phillipskurvan finns inget samband mellan inflation<br />
och arbetslöshet på lång sikt. På kort sikt kan man urskilja ett samband pga<br />
löners trögrörlighet. Reallönerna sjunker pga inflationen, de nominella<br />
lönerna pressas upp. Vilket ger oss en ökad prisnivå och en oförändrad<br />
arbetslöshet.<br />
2. Att inflation är kostsam.<br />
Förväntad inflation leder till skoläderkostnader och transaktionskostnader.<br />
På lång sikt leder en hög och varierande inflation till osäkra prognoser,<br />
detta kan leda till kortare planeringshorisonter och färre investeringar vilket<br />
hämmar tillväxten.<br />
Oförutsedd inflation leder till godtycklig omfördelning av kapital på såväl<br />
arbetsmarknaden, kapitalmarknaden som skattesystemet. Detta beror på att<br />
de nominella lönerna, räntorna, skatterna beräknas med hjälp av förväntad<br />
inflation.<br />
3. Att det medför kostnader i termer av ökad arbetslöshet att pressa ner<br />
inflationen (i det fall den tillåts bli hög).<br />
Desinflationspolitik kan bedrivas genom att hålla arbetslösheten hög. Detta<br />
bidrar till produktionsbortfall och risken för hysteresiseffekter, dvs att<br />
jämviktsarbetslösheten fastnar vid en permanent högre nivå.<br />
c) Ett inflationsmål är ett exempel på regelbaserad politik. Ge några andra exempel<br />
som begränsar Sveriges ekonomiska politik idag.<br />
- Sparande (1% av BNP)<br />
- Utgiftstak<br />
- EU kräver vidare att budgetunderskottet ej överstiger 3% och att<br />
statsskulden hålls under 60%.<br />
4. Du jobbar på direktionen i Sveriges Riksbank. Vid möte för 2 månader sedan<br />
bedömdes ekonomin vara i intern balans. Inför kommande möte noterar du att<br />
företagens leveranstider ökat och arbetslösheten är lägre än den strukturella.<br />
(5+10+10=25p Stjärna)<br />
a) Vilka åtgärder föreslår du till riksbanksdirektionen? Och vilka är dina argument?<br />
Landet är på väg in i en högkonjunktur. För att undvika en alltför stor uppsving<br />
(med inflationstryck och apprecierande krona) kan vi höja räntan med hjälp av<br />
penningpolitik (Ingen effekt av finanspolitik då vi har rörlig växelkurs). Vi vill<br />
alltså föra Y mot YPOT.<br />
b) Analysera hur BNP, bytesbalansen, arbetslösheten, och det statliga<br />
budgetunderskottet påverkas på kort sikt (fasta löner och priser) och medelfristig<br />
sikt (flexibla priser och löner, AD-SAS-MAS) när man genomför åtgärden.<br />
Kort sikt:<br />
Penningmarknaden: M S - i+(i > i*)<br />
Valutamarknaden: SEK D + EUR S +, EUR D - SEK/EUR- (SEK<br />
apprecierar/stiger)<br />
Varu- och tjänstemarknaden: X-, IM+, NX- AD(Y)- Y-<br />
Penningmarknaden: M d - i- (i=i*)
Resultat: BNP har minskat, Bytesbalansen har minskat (NX-), Arbetslösheten<br />
ökar vilket leder till minskat budgetsaldo då skatteintäkter minskar och<br />
transfereringar ökar.<br />
Medelfristig sikt:<br />
Det permanenta skiftet i AD(Y) innebär ett motsvarande skift i AD(P). Förutsatt<br />
att vi lyckas skifta AD(P) mot jämvikten har vi fått ett neutralt konjunkturläge,<br />
arbetslösheten har ökat till strukturell nivå, bytesbalensen förbättras då P- och<br />
budgetsaldot minskar då arbetslösheten stiger.<br />
c) Antag att regeringen gett Riksbanken i uppgift att hålla en fast växelkurs mot<br />
Euron. Vilken effekt hade åtgärden haft på BNP och arbetslöshet på kort<br />
respektive medelfristig sikt?<br />
Kort sikt:<br />
Penningmarknaden: M S - i+(i > i*)<br />
Valutamarknaden: Då valutakursen är fast har penningpolitiken ingen effekt på<br />
valutan. Räntenivån rör sig således snabbt tillbaks mot i*.<br />
Varu- och tjänstemarknaden: Opåverkad.<br />
Medelfristig/Lång sikt:<br />
Då AD(Y) är opåverkad skiftar inte heller AD(P). På längre sikt kommer<br />
emellertid lönerna anpassas vilket innebär attarbetslösheten ökar toö dem<br />
strukturella i jämvikt och BNP minskar till YPOT.