Pia Kyhle Westermark (pdf)
Pia Kyhle Westermark (pdf)
Pia Kyhle Westermark (pdf)
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Vad kännetecknar en effektiv<br />
intervention för unga med<br />
beteendeproblem?<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
forskare, Socialstyrelsen<br />
pia.kyhle.westermark@socialstyrelsen.se<br />
www.socialstyrelsen.se<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
1
• Socialtjänstens dygnsvård för barn och unga –<br />
en kort jämförelse mellan Finland och Sverige.<br />
• Den svenska dygnsvårdens omfattning.<br />
• Hur välfungerande är den svenska<br />
familjehemsvård?<br />
• Risk- och skyddsfaktorer för ungdomar med<br />
beteendeproblem.<br />
• Vad kännetecknar en effektiv intervention?<br />
• MTFC - en behandlingsmetod för ungdomar<br />
med beteendeproblem.<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
2
Dygnsvården i Finland & Sverige<br />
• Fler barn/unga placerade i Finland jmf Sverige<br />
• 50-60% av de placerade är 13-17 år.<br />
• Andel placerade på institution – Sverige 26%,<br />
Finland 60%.<br />
• I Sverige används mer låsta institutioner.<br />
• Både i Sverige och Finland prövas<br />
tvångsplaceringar i förvaltningsdomstolar.<br />
• Skillnad mellan frivillig- och tvångsplacering.<br />
• Bägge länder går mot diverserad dygnsvård.<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
3
Hur omfattande är socialtjänstens<br />
barn- och ungdomsvård i Sverige?<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
4
Barn och unga placerade inom<br />
dygnsvården år 2010<br />
• 10 500 barn/unga påbörjade heldygnsinsats<br />
(7 600 nytillkomna)<br />
• 1 nov. 17 200 barn/unga heldygnsplacerade<br />
(SoL 12 100, LVU 4 800, omedelbart LVU 300)<br />
• 24 900 barn/unga heldygnsplacerade ngn<br />
gång under året<br />
• 57% pojkar och 43% flickor<br />
• Åldergrupp 13-17 vanligast för heldygnsinsats<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
5
Dygnsvården i Sverige domineras av<br />
ungdomar med beteendeproblem<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
6
Hur välfungerande är<br />
familjehemsvården?<br />
Vad säger forskningen?<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
7
Grundläggande etisk princip i alla<br />
”människovårdande” arbeten är att inte<br />
skada - det räcker inte med ”goda<br />
intentioner”<br />
Har interventionen:<br />
positiv effekt<br />
neutral/ingen effekt<br />
negativ/skadlig effekt<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
8
Empirisk kunskap om interventioner för<br />
ungdomar med beteendeproblem<br />
Longitudinell forskning om vilka risk- och<br />
skyddsfaktorer som förutsäger problembeteenden<br />
Kontrollerade utvärderingar som identifierat<br />
effektiva interventioner<br />
Kunskapssammanställningar och meta-analyser av<br />
stora antal enskilda utvärderingar<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
9
40 års forskning - faktorer som ökar risken<br />
för fortsatt utveckling av antisocialitet<br />
Historia av antisocialt beteende<br />
Antisocialt personlighetsstörning<br />
Antisociala attityder och kognitioner<br />
Antisociala vänner och isolering från prosociala<br />
vänner<br />
Problem i familj och uppfostran<br />
Missbruk alkohol och droger<br />
Problem med skola/arbete (beteende, prestationer<br />
och skolk)<br />
Saknar fritidsaktiviteter<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
10
Sammanfattande resultat från svenska<br />
nationella registerstudier<br />
(Social Rapport, 2006, 2010;<br />
Vinnerljung & Sallnäs, 2008; Vinnerljung 2008)<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
11
Höga överrisker för:<br />
• allvarlig psykisk ohälsa, tidig död i ung vuxen<br />
ålder<br />
• dåliga skolprestationer, låg utbildningsnivå<br />
• allvarlig kriminalitet och missbruk i ung vuxen<br />
ålder<br />
• självförsörjningsproblem<br />
• att ha minst en förälder död vid vuxen ålder<br />
• att bli tonårsförälder<br />
• dålig bevakning av somatisk hälsa<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
12
Kännetecken för en<br />
effektiv intervention<br />
1. Interventionen bör vara både teoretiskt<br />
och empiriskt baserad på kunskaper om<br />
risk- och skyddsfaktorer.<br />
2. Interventionens omfattning bör styras<br />
av individens risknivå.<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
13
3. Interventionen bör genomföras så att<br />
anpassas till individens kognitiva<br />
förutsättningar att lära.<br />
4. Interventionerna bör inriktas på<br />
strukturerade metoder baserade på<br />
kognitiv beteendeteori och social<br />
inlärningsteori<br />
5. Interventionen bör vara nära kopplad<br />
till den lokala sociala kontexten som<br />
till exempel familj eller skola.<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
14
6. Interventionen inriktning bör utgå ifrån<br />
individens dynamiska riskfaktorer för<br />
att kunna förändra problembeteenden<br />
7. Programtrohet, att implementering av<br />
en ny metod är trogen<br />
ursprungsmetoden och följer<br />
metodmanualerna<br />
(se vidare <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong>, P. (2009) MTFC – en intervention för ungdomar med<br />
beteendeproblem, akademisk avhandling, Lunds universitet.<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
15
Multidimensional Treatment<br />
Foster Care,<br />
MTFC<br />
En behandlingsmetod för att hjälpa<br />
familjer handskas med barns- och<br />
ungdomars beteendeproblem<br />
Patricia Chamberlain & John B. Reid<br />
Oregon Social Learning Center<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
16
Bakgrund<br />
• MTFC - Oregon Social Learning Center<br />
• John B. Reid och Patricia Chamberlain - utvecklat<br />
metoden och gjort utvärderingar.<br />
• Samtliga utvärderingar - kontrollerade<br />
experimentella studier.<br />
• Minskat vårdkostnaderna, minskat antalet<br />
institutionsvistelser, bidragit till minskad<br />
symptomtyngd hos barnet, minskat risken för att<br />
fosterföräldrarna hoppar av samt minskat antalet<br />
avbrutna fosterhemsplaceringar[<br />
• Tillämpats på; emotionellt störda ungdomar med<br />
tung problematik som varit inlagda på psykiatrisk<br />
klinik, tidigare dömda tungt kriminella ungdomar<br />
och institutionsplacerade kriminella ungdomar.<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, 17 Stockholm,
Bakgrund<br />
• MTFC - Oregon Social Learning Center<br />
• John B. Reid och Patricia Chamberlain - utvecklat<br />
metoden och gjort utvärderingar.<br />
• Samtliga utvärderingar - kontrollerade<br />
experimentella studier.<br />
• Minskat vårdkostnaderna, minskat antalet<br />
institutionsvistelser, bidragit till minskad<br />
symptomtyngd hos barnet, minskat risken för att<br />
fosterföräldrarna hoppar av samt minskat antalet<br />
avbrutna fosterhemsplaceringar[<br />
• Tillämpats på; emotionellt störda ungdomar med<br />
tung problematik som varit inlagda på psykiatrisk<br />
klinik, tidigare dömda tungt kriminella ungdomar<br />
och institutionsplacerade kriminella ungdomar.<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> 18 <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, Stockholm,
MTFC<br />
• Multidimensionella behandlingen<br />
• Manualbaserad behandling<br />
• Specialiserade fosterhem<br />
• Ungdomen, ursprungsföräldrarna,<br />
fosterföräldrarna, den sociala miljön såsom<br />
skola och fritid.<br />
• Strukturerad inlärningsmodell fokuserad på<br />
att hjälpa ungdomarna lära sig ett prosocialt<br />
beteende.<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, Stockholm,<br />
19
• Poängsystem - motiverar ungdomarna att<br />
förändra sitt problembeteende<br />
• Behandlingsteamet består av samordnare,<br />
familjeterapeut, ungdomsterapeut och<br />
fosterföräldrar.<br />
• Intensiv handledning av samordnaren - 24<br />
timmar om dygnet och gruppmöten med<br />
andra fosterfamiljer varje vecka.<br />
• Behandlingstid – 8 till12 månader<br />
• Målet med behandlingen - återplacera<br />
ungdomen hos ursprungsfamiljen<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
20
Hörnstenar inom MTFC<br />
fosterföräldrarna i programmet ska:<br />
• förstärka ett normativt och positivt beteende<br />
• ha en stödjande och nära relation med den unge<br />
• utöva god tillsyn och ha ett förutsägbart, klart<br />
och konsekvent regelsystem för den unge<br />
• övervakar den unges umgänge och minimerar<br />
kontakten med negativa kamrater<br />
(Elliot, 1998; Chamberlain, 2003; Reid et al., 2003)<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, Stockholm,<br />
21
1. Har MTFC någon effekt på riskgruppen<br />
ungdomar med beteendeproblem jämfört<br />
med annan traditionell behandling inom<br />
socialtjänsten?<br />
2. Kan MTFC minska antalet<br />
sammanbrott?<br />
3. Hur upplever fosterföräldrar det är att<br />
arbeta i ett manualbaserat<br />
behandlingsprogram?<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
22
Effektstudiens frågeställning<br />
Har MTFC någon effekt på riskgruppen<br />
ungdomar med beteendeproblem jämfört<br />
med annan traditionell behandling inom<br />
socialtjänsten?<br />
”Multidimensional Treatment Foster Care – Results from an<br />
Independent Replication.<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong>, Kjell Hansson, Martin Olsson<br />
Journal of Family Therapy, 33, 20-41.<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
23
Studie 1<br />
• Syftet - ger MTFC positiva resultat i svensk<br />
kontext?<br />
• Klassisk utvärderingsdesign som skall<br />
värdera metodens effekter - en<br />
experimentell kontrollerad studie.<br />
• Urval via randomisering till MTFC & TAU<br />
(Treatment as usual)<br />
• Därefter jämförs de olika gruppernas utfall<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, Stockholm, 24
Studiens population<br />
• Studiens population; 35 ungdomar mellan 12-<br />
18 år med beteendeproblem.<br />
• Sociala myndigheter har bedömt ungdomarna<br />
i behov av institutionsvistelse eller annan<br />
dygnsvård och insatsen kan ersättas med<br />
fosterhemsplacering.<br />
• Avgränsning av populationen sker genom<br />
förutbestämda inklusions- och<br />
exklusionskriterier<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, Stockholm, 25
MTFC<br />
n=20<br />
Sammanbrott<br />
2<br />
Ett års uppföljning<br />
n=20<br />
Tvår års uppföljning<br />
n=18<br />
analyserat 20<br />
Rekrytering av<br />
Socialtjänsten<br />
n=38<br />
Randomisering<br />
n=35<br />
26<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, Stockholm,<br />
Exkluderade<br />
n=3<br />
TAU<br />
(Treatment as usual)<br />
n=15<br />
Ett års uppföljning<br />
n=13 bortfall=2<br />
Tvår års uppföljning<br />
n=13<br />
analyserat 15
©<br />
Undersökningstillfällen<br />
Vid<br />
Behandlings<br />
start<br />
Efter 12<br />
månader<br />
eller bh.<br />
slut<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, 27 Stockholm,<br />
Efter 24<br />
månader
Mätinstrument som skattar ungdomens<br />
psykosociala utveckling och moderns<br />
psykomatiska hälsa<br />
• CBCL, Child Behaviour Check List (föräldrars<br />
skattningar av ungdomen)<br />
• YSR, Youth Self Report (ungdomens<br />
självskattning) (Achenbach, 1991)<br />
• Symptom Checklist-90 (SCL-90) (Derogatis & Cleary, 1997)<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, Stockholm, 28
Två års-uppföljning<br />
• Hela studiens population (MTFC plus TAU)<br />
hade signifikant reducerat samtliga<br />
problemsymptom.<br />
• MTFC hade signifikant reducerade samtliga<br />
problemsymptom.<br />
• TAU hade endast signifikant reducerat några få<br />
problemsymtom.<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, Stockholm,<br />
29
Konklusion<br />
• Studien visar att MTFC är en effektiv metod<br />
att behandla ungdomar med<br />
beteendeproblem även i en svensk kontext.<br />
• Metodologiska begränsningar, liten studie,<br />
första studie utan metodutvecklarna<br />
involverade (minskad entusiasm),<br />
heterogeniteten av interventioner i gruppen<br />
TAU.<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, 30 Stockholm,
Sammanbrottsstudiens frågeställning<br />
Kan MTFC minska antalet sammanbrott?<br />
”Does Multidimensional Treatment Foster Care (MTFC) reduce<br />
placement breakdown in foster care?”<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong>, Kjell Hansson & Bo Vinnerljung, (2008) International Journal of<br />
Child & Family Welfare, 11, 1, 2-18.<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, 31 Stockholm,
Studie 2.<br />
Syftet med studien<br />
Att jämföra andelen sammanbrott och den<br />
relativa risken för sammanbrott av ungdomar<br />
med beteendeproblem i tre olika sampel;<br />
• MTFC programmet i Sverige<br />
• en svensk nationell kohort studie av<br />
dygnsvård, den ”svenska<br />
sammanbrottsstudien” (Vinnerljung et al., 2001).<br />
• MTFC programmet i USA<br />
(Smith et al., 2001)<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, Stockholm, 32
Sammanbrottsdefinition<br />
Gemensam definition för svenska MTFC<br />
studien och svenska sammanbrottsstudien;<br />
• När vårdmiljön avbryter vården i strid med vad<br />
socialtjänsten vill<br />
• När tonåringen rymmer eller vägrar vara kvar i<br />
vården, vilket leder till att placeringen upphör<br />
i strid med vad socialtjänsten vill.<br />
• När socialtjänsten avbryter placeringen på<br />
grund av missnöje med vårdmiljön.<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, Stockholm,<br />
33
Sammanbrottsdefinition<br />
MTFC i USA:s definition:<br />
(fortsättning)<br />
• När behandlingsgruppen bedömer att<br />
fosterföräldrar inte är kapabla att handha<br />
ungdomens emotionella problem och<br />
beteendeproblem.<br />
• När fosterföräldrarna avbryter vården<br />
• När ungdomen rymmer<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, 34 Stockholm,
Samtliga ungdomar har svåra<br />
beteendeproblem<br />
• Svenska MTFC – inklusionskriterier enligt CD<br />
(DSM-IV-TR).<br />
• Svenska sammanbrottsstudien – antisocialitet<br />
(kriminalitet, våld eller missbruk).<br />
• MTFC i USA – emotionella- och<br />
beteendeproblem (ODD (Oppositional Defiant Disorder),<br />
PSD (Post-traumatic Stress Disorder), ADHD, (Attention-<br />
Deficit/Hyperactivity Disorder)).<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, 35 Stockholm,
Jämförelse av sammanbrottsfrekvens och den<br />
relativa risken för sammanbrott<br />
Samman<br />
brott<br />
6 mån<br />
Flickor<br />
Pojkar<br />
12 mån<br />
Flickor<br />
Pojkar<br />
MTFC i<br />
Sverige<br />
N=31 %<br />
10<br />
7<br />
12<br />
13<br />
7<br />
18<br />
Svensk<br />
traditionell<br />
dygns vård<br />
N=275<br />
% RR<br />
21 2,1<br />
25 3,7<br />
19 1,6<br />
34* 2,5<br />
36* 5,1<br />
32 1,8<br />
Svensk<br />
fosterhems<br />
-vård<br />
N=200<br />
% RR<br />
27* 2,7<br />
33† 4,7<br />
23 1,9<br />
45* 3,5<br />
57* 8,0<br />
38 2,2<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
Svensk<br />
institutionsvård<br />
N=75<br />
% RR<br />
17 1,9<br />
21 2,9<br />
18 1,5<br />
29* 3,4<br />
28 3,8<br />
30 1,7<br />
MTFC i<br />
USA<br />
N=90<br />
% RR<br />
18 1,8<br />
26 2,0<br />
36
Studie 3<br />
Hur upplever fosterföräldrar det är att arbeta i<br />
ett manualbaserat behandlingsprogram?<br />
”Foster parents in Multidimensional Treatment Foster Care:<br />
How do they deal with implementing standardized treatment<br />
components?”<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong>, Kjell Hansson, & Bo Vinnerljung (2007)<br />
Children and Youth Services Review, 29, 442-459.<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, Stockholm,<br />
37
Enligt fosterföräldrar är skälen till<br />
avhopp brist på stöd, träning, möjlighet<br />
till ”time out” (respite care),<br />
smärtsamma erfarenheter av<br />
sammanbrott och inte minst upplevelsen<br />
att de i ökande utsträckning uppmanas<br />
ta emot ungdomar med allvarliga<br />
beteendeproblem<br />
(Appathurai, Lowery, & Sullivan, 1986; Bebbington & Miles, 1990;<br />
Chamberlain & Moreland, 1992; Triseloitis et a.l, 2000 & Department of<br />
Health, 2002).<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, 38 Stockholm,
Fosterföräldrarstudien<br />
• 28 fosterföräldrar, medelålder 43 år,<br />
hälften bodde på landet och hälften i<br />
större samhälle/stad.<br />
• Kombinerad kvalitativ och kvantitativ<br />
metod<br />
• Frågeformulär & intervjuer<br />
• 17 (60%) tidigare traditionella<br />
fosterföräldrar<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, 39 Stockholm,
Frågor till fosterföräldrarna i studien<br />
• Varför blir man fosterförälder?<br />
• Hur upplever de MTFC programmet?<br />
• Hur upplever de manualen?<br />
• Hur upplever de poänglistan?<br />
• Hur upplever de PDR-listan (Parent Daily<br />
Report)?<br />
• Hur upplever de relation till samordnaren?<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, Stockholm, 40
Resultat<br />
• Kontakt med samordnaren 1/vecka och<br />
möjlighet till 24 tim om dygnet, ansåg de<br />
flesta fosterföräldrar nödvändigt<br />
• Ungdomens problemtyngd var mest<br />
avgörande för frekvens av kontakt med<br />
samordnaren<br />
• Samtliga fosterföräldrar positiva till husregler<br />
• Samtliga uppfattade den begränsade<br />
kontakten med ursprungsföräldrar som positiv<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, Stockholm, 41
Resultat - intervjuer<br />
A<br />
Fosterförälder – ett<br />
professionellt<br />
arbete<br />
A 1<br />
Accepterat<br />
arbetssättet<br />
inom MTFC<br />
n=16<br />
A 2<br />
Ej accepterat<br />
arbetssättet<br />
inom MTFC<br />
n=6<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, Stockholm,<br />
B<br />
Fosterförälder – ett<br />
sätt att leva<br />
B<br />
Accepterat<br />
arbetssättet<br />
inom MTFC<br />
n=6<br />
42
Fosterfamiljer som accepterat sättet<br />
att arbeta inom MTFC (A1)<br />
• Positiva till programmets struktur<br />
• Positiva till att dagligen använda manual,<br />
poänglista och PDR-lista<br />
• Säkra i sin roll som fosterförälder inom<br />
MTFC<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, Stockholm,<br />
43
-”…vi har inte hittat något negativt med<br />
programmet….Ett program där man har<br />
ett syfte och en pedagogik. Det här känns<br />
mer effektivt, mycket bättre.”<br />
- ”Tycker om arbetsmodellen, enorm<br />
uppbackning och trygghet.”<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, Stockholm,<br />
44
Fosterfamiljer som inte accepterat<br />
sättet att arbeta inom MTFC (A2)<br />
• Hade svårt att acceptera sin roll som<br />
fosterföräldrar inom MTFC<br />
• Var allmänt positiva till programmets struktur<br />
• Betonade att programmet snarare borde<br />
anpassa sig efter familjens regler och inte<br />
tvärtom<br />
• Saknade eget inflytande och upplevde<br />
programmet som toppstyrt<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, 45 Stockholm,
-” …det var jobbigt emellanåt.…det var hela<br />
tiden de där inne som bestämde hur man skulle<br />
göra. Jag tycker det känns löjligt att det skulle<br />
komma därifrån.”<br />
- ”Det var för lite att få bestämma själv, vi fick<br />
inte något inflytande”.<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, Stockholm,<br />
46
Fosterföräldrar – ett sätt att leva (B)<br />
• Vardagen styrdes mer av känslor än av<br />
struktur<br />
• Mindre ”professionella” i<br />
förhållningssättet till ungdomen<br />
• Betonade sin känslomässiga relationer till<br />
ungdomen<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, Stockholm,<br />
47
-…”det som står på pappret och så, stämmer<br />
inte alltid med verkligheten….man fick<br />
kompromissa och jämka.”<br />
- …”man styr så himla mycket med poängen hit<br />
och tid.”<br />
-Ӏven om man jobbar i MTFC och man vet att<br />
det är ett år så kände jag att man knöt an<br />
mycket till den ungdomen som var här då. Det<br />
var som en i familjen”.<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, 48 Stockholm,
Sammanfattande kommentarer<br />
• Majoriteten av studiens fosterföräldrar var<br />
positiva till att använda manual oavsett<br />
inställning till programmet<br />
• Stöd i form av behandlingsverktyg och<br />
uppbackning av ett behandlingsteam – upplevs<br />
som mycket meningsfullt. Kan vara ett starkt<br />
incitament för fosterföräldrar att fortsätta<br />
arbeta inom fosterhemsvården<br />
(Appathurai, Lowery, & Sullivan, 1986; Bebbington & Miles, 1990; Chamberlain &<br />
Moreland, 1992; Triseloitis et a.l, 2000 & Department of Health, 2002).<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong><br />
Socialstyrelsen, Stockholm,<br />
49
Framgångsfaktor för MTFC<br />
MTFC är ett strukturerat, teorigrundat<br />
behandlingsprogram där<br />
behandlingsprocessen kontinuerligt anpassas<br />
till individen, med hänsyn till individuella risk-<br />
och skyddsfaktorer med stöd av en manual.<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
50
Tack för visat intresse!<br />
För eventuella frågor kontakta gärna mig,<br />
pia.kyhle.westermark@socialstyrelsen.se<br />
<strong>Pia</strong> <strong>Kyhle</strong> <strong>Westermark</strong> Socialstyrelsen,<br />
Stockholm,<br />
51