Hur klarar sm-företagen nya krav? - 4Web.fi
Hur klarar sm-företagen nya krav? - 4Web.fi
Hur klarar sm-företagen nya krav? - 4Web.fi
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Foto: Daniel Eriksson, Ålandstidningen<br />
Företagsnyckeln<br />
En gemensam tidning för svenskspråkiga företagare inom FiF •1/2011<br />
<strong>Hur</strong> <strong>klarar</strong> <strong>sm</strong>-<strong>företagen</strong> <strong>nya</strong> <strong>krav</strong>?<br />
Nätfakturan - här för att stanna s. 16<br />
Företagarkryssning drog fullt hus s. 28<br />
Företagarnas Centraldelegation rf
2<br />
Företagsnyckeln 1/2011
Håll hjulen rullande med<br />
Aktia <strong>fi</strong>nansiering<br />
AVBETALNING OCH LEASING<br />
- <strong>fi</strong>nansieringsalternativ nu även hos Aktia!<br />
Innebär kommande år uppdatering av fordonsparken eller andra dyrare<br />
anskaffningar? Avbetalnings- eller leasingkontrakt kan vara det mest<br />
lämpliga sättet att <strong>fi</strong>nanisera investeringen.<br />
Berätta för oss om dina planer. Tillsammans utreder vi det bästa<br />
alternativet för dig.<br />
www.aktia.<strong>fi</strong><br />
Ta kontakt med ditt kontor för mera information!
4<br />
Riksomfattande medlemsförmåner 2011<br />
Alla förmåner förutsätter att du uppger ditt<br />
medlemskort eller -nummer!<br />
Närmare information om medlemsförmånerna:<br />
www.yrittajat.<strong>fi</strong>/jasenedut<br />
Med Asiakastietos årsavgift<br />
(240 € + moms 23 %) får<br />
medlemsföretagaren förmåner till ett värde på över<br />
500 €, bl.a. flera sökningar och användarkoder till<br />
webbtjänsten, nyhetsbrevet och utbildningar, tidningen<br />
Luotsi, synlighet i aarre.<strong>fi</strong> och i avtalskundens<br />
webbtjänst. Läs mer om förmånerna och sök<br />
allmän information på medlemssidorna www.yrittajat.<strong>fi</strong>.<br />
Bli avtalskund: asiakaspalvelu@asiakastieto.<strong>fi</strong>,<br />
tel. 010 270 7200.<br />
Soliditet erbjuder medlemmarna<br />
i FiF företagskredituppgifter<br />
utan årsavgift<br />
och en 20 %:s rabatt på riktpriset. Tilläggsinformation:<br />
Bisnode Finland Oy, tel. (09) 7511 9100,<br />
asiakaspalvelu@bisnode.com. www.soliditet.<strong>fi</strong><br />
Fennia erbjuder en avbrottsförsäkring<br />
i Fenniakasko och en möjlighet<br />
till glasförsäkring. Dessutom<br />
erbjuder vi en avgiftsfri gruppolycksfallsförsäkring<br />
i samband med Företagarens Personskydd och<br />
45 %:s rabatt på premien för omfattande Fenniakasko.<br />
Grundbonus för omfattande Fenniakasko<br />
är 70 %. Tilläggsinformation: tel. 010 802 290.<br />
www.fennia.<strong>fi</strong>/suomenyrittajat<br />
Finder Yhteystieto är avgiftsfritt<br />
tillgänglig för dig, när du skriver<br />
in dig på www.yrittajat.<strong>fi</strong> med ditt eget medlemsnummer.<br />
Du får göra hundra Finder-sökningar per<br />
månad avgiftsfritt. Tilläggsinformation och tekniskt<br />
stöd: tel. 020 692 999, <strong>fi</strong>nder@fonecta.com<br />
Lentoparkki Oy vid Helsingfors-Vanda<br />
flygplats ger medlemmarna i FiF 15 %:s<br />
medlemsrabatt på normala parkeringspriser.<br />
Lentoparkki är öppet 24 h/dygn.<br />
Prisuppgifter 24 h telefontjänst 010 2295 860. Obs!<br />
vår <strong>nya</strong> adress är Dickursbyvägen 151, 01530 VANDA.<br />
www.lentoparkki.<strong>fi</strong><br />
15 %:s rabatt på alla biluthyrningspriser<br />
i Finland som<br />
publicerats på adressen www.europcar.<strong>fi</strong>, också<br />
erbjudanden. Rabatten gäller dygnspriser för<br />
bilar, men inte tilläggstjänster. Tilläggsinformation<br />
och bokningar: tel. 0200 121 54, varaukset@<br />
europcar.<strong>fi</strong>. www.europcar.<strong>fi</strong><br />
De medlemsförmåner och -erbjudanden<br />
som är i kraft kan<br />
du se på våra internethemsidor<br />
www.sonera.<strong>fi</strong>/jasenedut, tel. 0800 134 134<br />
mån–fre 8–16.30.<br />
D-Fence Oy erbjuder en kontinuerlig<br />
20 %:s rabatt på e-posttjänster.<br />
D-Fence avvärjer hot, garanterar att<br />
relevant e-post når fram och krypterar<br />
e-posttra<strong>fi</strong>ken. Tilläggsuppgifter och tjänstens<br />
ibruktagande på: www.d-fence.<strong>fi</strong>/sytilaus,<br />
tel. (09) 6231 418. www.d-fence.<strong>fi</strong><br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
Medlemmar får 15 %:s rabatt på dagens<br />
bästa pris i Standardrum på alla<br />
Best Western hotell i de nordiska<br />
länderna, Baltikum och Polen. Prisuppgifter<br />
och bokningar: avgiftsfria<br />
servicenummer 0800-12010, vid internetbokningar<br />
använd företagskoden 0135903. www.bestwestern.<strong>fi</strong><br />
Hilton-hotellkedjan erbjuder inkvartering<br />
och konferenstjänster till<br />
medlemsförmånspriser. FiF och avtalsnumret<br />
D000005439 ska uppges<br />
vid bokning. Prisuppgifter och bokningar:<br />
Hilton Helsinki Kalastajatorppa, tel. (09) 458 11<br />
Hilton Helsinki Strand, tel. (09) 393 51<br />
Hilton Helsinki-Vantaa Airport, tel. (09) 732 20<br />
www.hilton.com/nordic<br />
Medlemmarna i Företagarna i Finland<br />
får 20 %:s rabatt på normala<br />
rumspriser från måndag till fredag<br />
samt en 10 %:s rabatt på á la carte-priserna. Prisuppgifter<br />
och bokningar: tel. myyntipalvelu@hotelarthur.<strong>fi</strong>,<br />
p. (09) 173 441. www.hotelarthur.<strong>fi</strong><br />
5 %:s rabatt på alla hotell i Finland,<br />
Sverige och Europa och i Danmark<br />
och Norge 8 %:s rabatt på flexpriserna.<br />
Dessutom får medlemmarna av FiF 5 %:s<br />
rabatt på alla konferenstjänster i Scandichotellen<br />
i Finland. Tilläggsuppgifter och bokningar: tel.<br />
08000 6969. FiF och avtalsnumret D000005439<br />
ska nämnas vid bokning. www.scandichotels.<strong>fi</strong><br />
10 %:s rabatt på alla affärsresor och på grupp- och<br />
konferensresor i företagssyfte. Tilläggsinformation<br />
och bokningar: grupp- och konferenskunder tel. 010<br />
804 123 Företagarna i Finlands kundnummer 38754.<br />
www.tallinksilja.com<br />
Vid privatresor som medlem av FiF har du direkt<br />
tillgång till silvernivån i stamkundsprogrammet<br />
Club One. Ytterligare information och registrering<br />
i stamkundsprogrammet Club One via medlemssidorna<br />
på yrittajat.<strong>fi</strong>. Prisuppgifter och bokningar<br />
www.clubone.<strong>fi</strong>, tel. 0600 152 68 (1,64 €/besvarat<br />
samtal + alltid lna/msa). www.clubone.<strong>fi</strong><br />
Viking Line erbjuder båtresor<br />
till medlemsförmånspriser.<br />
Prisuppgifter, rabattkoder och länkar för bokning<br />
<strong>fi</strong>nns på medlemssidorna www.yrittajat.<strong>fi</strong>. Bokningen<br />
av en reguljär resa ska bokas under medlemsföretagets<br />
namn, och rabattkoder ska uppges<br />
vid bokning. Tilläggsinformation och bokningar:<br />
tel. 0600 41577 (1,64 €/besvarat samtal + lna/msa).<br />
www.vikingline.<strong>fi</strong><br />
Företagarna i Finland – PB 999, 00101 Helsingfors – telefon (09) 229 221 – toimisto@yrittajat.<strong>fi</strong><br />
Med Neste Oil Företagskort<br />
får du 2,5 cent/liter (inkl.<br />
moms) rabatt på bensin och diesel på Neste Oils<br />
tra<strong>fi</strong>k- och automatstationer. Kontoförvaltningsavgiften<br />
med e-faktura är 1 €/mån. och med pappersfaktura<br />
2,5 €/mån. Rabatten gäller inte på Neste Oil<br />
Express-automatstationer. I avtalets fält för tilläggsuppgifter<br />
skall man skriva ”Företagarna i Finland rf”<br />
-avtal. Tilläggsuppgifter och ansökan om företagskort:<br />
tel. 010 458 8480. www.neste.<strong>fi</strong><br />
Med euroShell Företagskort får du<br />
2,1 cent/liter (inkl. moms) rabatt på<br />
Shell-bensin och -diesel. Rabatten gäller<br />
inte på Shell express-stationer. Kontoförvaltningsavgiften<br />
för kunder med<br />
företagskort är 3 €/faktura (inkl. moms), pdf-räkningar<br />
0 €/mån. Tilläggsinformation och ansökningar<br />
om företagskort: tel. 0204 43 2074, anteckna<br />
koncernnumret R2130 på ansökningsblankettens<br />
högra hörn. www.shell.<strong>fi</strong><br />
På tankleveranser av Shell Thermo – uppvärmings-<br />
och motorbrännoljeleveranser 2 cent/liter<br />
(inkl. moms) rabatt beräknat på marknadsprisnivån.<br />
Minimimängden vid engångsleverans är<br />
1 000 liter. Tilläggsuppgifter: tel. 0800 19292.<br />
Med St1-företagskort får du 2,2<br />
cent/liter (inkl. moms) rabatt på<br />
bensin och diesel på de särskilt<br />
utmärkta St1-stationerna. Inga fakturerings- eller<br />
kontoavgifter Tilläggsuppgifter och ansökan om företagskort:<br />
tel. 0800 13770, www.st1.<strong>fi</strong>, kortit@st1.<strong>fi</strong><br />
och från stationerna. St1 Brännolja till specialpris.<br />
Minimimängden vid engångsleverans är 1 000 liter.<br />
Beställningar: tel. 0800 166 266.<br />
Med Teboil Företagskort får du<br />
2,69 cent/liter (inkl. moms) rabatt<br />
på bensin och diesel samt 10 %:s rabatt på<br />
<strong>sm</strong>örjmedel, bilkemikalier, gasol och biltvätt. Ingen<br />
kontoavgift. Med medlemskortets magnetband<br />
är kontantrabatten 2,2 cent/liter på bensin och<br />
dieselolja samt 10 % på Teboil <strong>sm</strong>örjmedel. Tillläggsinformation<br />
och ansökan om företagskort:<br />
tel. 020 470 0739 eller anne-maria.juhala@teboil.<strong>fi</strong>.<br />
Teboil brännolja och motorbrännolja till konkurrenskraftiga<br />
avtalspriser. Fråga efter en offert och<br />
beställ på nummer 0800 183 20 (på svenska) eller<br />
0800 183 301 (suomeksi) eller tilauskeskus@<br />
teboil.<strong>fi</strong>. Minimimängden vid engångsleverans är<br />
1 000 liter.<br />
Skapat Energia erbjuder<br />
konkurrensutsättning av<br />
elanskaffning och experttjänster<br />
till avtalspris! Tilläggsuppgifter och elavtal:<br />
asiakaspalvelu@skapatenergia.<strong>fi</strong>, tel. 020 7414<br />
110. www.skapatenergia.<strong>fi</strong><br />
Utnytta även de lokala<br />
medlemstjänsterna och -servicen<br />
fråga din egen regionförening!
Markus Jussila, vd för Företagarnas<br />
Centraldelgation och<br />
Österbottens Företagarförening<br />
Frågan om företagsstöd har varit på<br />
tapeten under den sista tiden.<br />
Självaste Jorma Ollila aktualiserade<br />
frågan genom att ifrågasätta behovet<br />
av statligt stöd till företag. Därefter har<br />
man på arbets-och näring<strong>sm</strong>inisteriet<br />
hastigt utrett frågan och kommit fram<br />
till att en fjärdedel av företagsstöden<br />
går till stora företag.<br />
I jämförelse mellan olika EU-länder<br />
är stödnivån i Finland under medeltalet<br />
för EU-länderna med 0.47% av BNP.<br />
Det är självklart att stöd till börsbolag<br />
för forskning och utveckling och t.ex.<br />
ett investeringsstöd för ett <strong>sm</strong>-företag<br />
bör betraktas som helt olika saker.<br />
För ett <strong>sm</strong>-företag kan stödet vara<br />
helt avgörande vid ett investeringsbeslut<br />
eller ett beslut om att inleda export<br />
till ett nytt marknadsområde, medan<br />
större företag med hjälp av stöden t.ex.<br />
kan bedriva produktutveckling som<br />
annars vore för riskabel att satsa på.<br />
Därför får det inte bli så att Ollilas<br />
uttalande äventyrar stödet för <strong>sm</strong><strong>företagen</strong>.<br />
Tvärtom är det av central<br />
betydelse att våra beslutsfattare ser<br />
till att företagsstöden för <strong>sm</strong>-<strong>företagen</strong><br />
ökas och inte minskas.<br />
LEDARE<br />
Företagsstöd<br />
har stor betydelse<br />
för <strong>sm</strong>-företag<br />
Självfallet bör det samtidigt ses till<br />
att stöden fungerar effektivt och att<br />
de fördelas rättvist. På fältet <strong>fi</strong>nns det<br />
nämligen ett missnöje med de regionala<br />
skillnaderna i stöden där företag<br />
i glesbygdsområden har möjlighet till<br />
mångsidigare stöd än företag i t.ex.<br />
västra Finland. Detta upplevs som<br />
snedvridande eftersom <strong>företagen</strong> ofta<br />
tävlar om samma leveranser och då<br />
möts som konkurrenter.<br />
Riksdagsvalet närmar sig snabbt,<br />
och man kan notera att kandidaterna<br />
aktiverar sig.<br />
Kärnfrågorna ur företagarnas<br />
synvinkel kommer troligen att handla<br />
om beskattning, speciellt då dividendbeskattningen,<br />
samt frågor gällande<br />
flexibilitet i arbetslivet.<br />
Gällande dividendbeskattningen<br />
har företagarna samstämmigt fört<br />
fram att det nuvarande systemet<br />
fungerat bra. Speciellt incentivet till<br />
starkt eget kapital har varit viktigt<br />
och skyddat <strong>företagen</strong> från konkurser.<br />
Detta har varit avgörande i att hålla<br />
kvar arbetstillfällen och hålla landet<br />
på fötter under konjunktursvackan.<br />
Varför ändra på något som upplevts<br />
som välfungerande?<br />
Även arbetslivets flexibilitet har stor<br />
betydelse för <strong>företagen</strong>s framgång. Att<br />
våga växa genom att anställa främmande<br />
arbetskraft får inte vara för dyrt.<br />
Även möjligheten till lokala avtal ifall<br />
båda parter så önskar bör få <strong>fi</strong>nnas.<br />
Allt detta för att trygga <strong>sm</strong>-<strong>företagen</strong>s<br />
möjlighet att växa och sysselsätta.<br />
Företagarens socialskydd samt beskattningen<br />
vid överlåtelse av företag<br />
inom familjen är exempel på andra<br />
centrala frågor.<br />
Hos oss i Österbotten är frågan om<br />
pälsnäringens verksamhetsförutsättningar<br />
ett exempel på en regional fråga<br />
som förtjänar uppmärksamhet. Det<br />
<strong>fi</strong>nns krafter som talar för att förbjuda<br />
hela näringen i vårt land. Att detta<br />
sannolikt skulle leda till att näringen<br />
flyttar till länder där övervakningen<br />
är obe<strong>fi</strong>ntlig, är knappast önskvärt för<br />
någon.<br />
Därför bör även regionala frågor<br />
såsom denna hållas framme i diskussionerna.<br />
•<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
5
INNEHÅLL<br />
8 Småföretagarbyråkratin blir inte lättare<br />
10 Klara mål och genomtänkt marknadsföring<br />
12 Framåt med hjälp av bredare kunnande<br />
14 Gemensam strävan efter friska hus<br />
16 Nätfakturan - här för att stanna<br />
18 Nytänkande i hälsans och <strong>sm</strong>akens tecken<br />
20 Renässans för den fria bilverkstaden<br />
22 Bildoktorn har nöjda patienter<br />
24 En salong med plats för fler proffs<br />
26 Social trygghet för fler<br />
28 Företagarkryssning drog fullt hus<br />
30 Designtävling för global konkurrenskraft<br />
31 Marknaden väntar - prisbelönta idéer på god väg<br />
33 Nya regler om bruket av visstidsanställning<br />
34 Företagarens vardag i Latinamerika<br />
36 Mässkalendern våren 2011<br />
37 Företagsbilen<br />
40 Snickarboden går tillbaka till ursprunget<br />
41 Mariehamn <strong>fi</strong>rar 150 år<br />
42 Man hittar alltid guldkorn i diskussionerna<br />
44 Nu hittar du rätt i projektdjungeln<br />
HUR KLARAR SM-FÖRETAGEN NYA KRAV? s. 8-25<br />
LEDAREN s. 5<br />
Företagsstöd har<br />
stor betydelse för<br />
<strong>sm</strong>-företag<br />
FÖRETAGSBILEN s. 37-39<br />
• Provkörning av Opel Astra Sport Tourer,<br />
rymlig och ekonomisk mellanklasskombi<br />
• Bilen som upp<strong>fi</strong>nning fyller 125 år, två<br />
patent lade grunden till dagens stjärna<br />
• Europas bilhandel på minus men kraftig<br />
tillväxt i Norden<br />
• Granskning av bränsleprisutvecklingen i<br />
kustregionen<br />
Solventia s. 8 Pixelfarmen s. 10 Creamarketing s. 12 Simons Element s. 14 Närpes Fiskdelikatesser s. 18
ORDFÖRANDE-<br />
SPALTEN s. 11<br />
Din åsikt är viktig!<br />
Bildoktorn s. 22 Hair House s. 24<br />
SOCIAL TRYGGHET<br />
FÖR FLERA s. 26<br />
18 000 fler omfattas av företagarnas<br />
pensionslag sedan<br />
årsskiftet.<br />
NYA REGLER FÖR VISS-<br />
TIDSANSTÄLLNING s. 33<br />
Arbetsavtalslagens 1 kap. 3 § 3 moment<br />
gällande visstidsanställningar<br />
har ändrats 1.1.2011.<br />
Företagsnyckeln<br />
språkrör för Finlands svenska<br />
företagare sedan 1997<br />
Chefredaktör:<br />
Markus Jussila<br />
Tfn (06) 356 0811<br />
markus.jussila@osfofo.<strong>fi</strong><br />
Redaktionssekreterare:<br />
Ann-Christin Wik<br />
Tfn (06) 356 0813<br />
acwik@osfofo.<strong>fi</strong><br />
Redaktörer:<br />
Max Lindholm<br />
Tfn (09) 2292 2853<br />
max.lindholm@yrittajat.<strong>fi</strong><br />
Anne Manner<br />
Tfn 050 560 6639<br />
info@empati.<strong>fi</strong><br />
Jonny Mattsson<br />
Tfn (018) 23 277<br />
ombud<strong>sm</strong>an@foretagare.ax<br />
Thorbjörn Sirén<br />
Tfn (019) 534 8435, 0400 614 887<br />
of<strong>fi</strong>ce@ths<strong>fi</strong>nland.<strong>fi</strong><br />
Kontaktuppgifter:<br />
c/o Österbottens Företagarförening<br />
Sandögatan 6, 65100 Vasa<br />
Pb 289, 65101 Vasa<br />
Tfn (06) 356 0810<br />
foretagsnyckeln@osfofo.<strong>fi</strong><br />
Prenumerationspris: 30 euro/år<br />
Tryckeri: Fram Ab, Vasa<br />
ISSN 1455-4607<br />
Utgivningstidtabell år 2011<br />
Nr Utkommer Material<br />
1 v. 8 28.1.11<br />
2 v. 16 25.3.11<br />
3 v. 24 20.5.11<br />
4 v. 38 26.8.11<br />
5 v. 47 28.10.11<br />
Utgivare:<br />
Företagarnas Centraldelegation rf<br />
• Hantverks- o fabriksföreningen i Lovisa<br />
• Korsnäs Företagare<br />
• Närpes Företagare<br />
• Södra Finlands Företagarförening<br />
• Ålands Företagareförening<br />
• Österbottens Företagarförening
8<br />
Småföretagarbyråkratin<br />
blir inte lättare<br />
Stat<strong>sm</strong>aktens of<strong>fi</strong>ciella strävan är att göra företagarens byråkrati enklare och mera lättöverskådlig,<br />
men den allmänna uppfattningen är nog att det har blivit både krångligare och svårare<br />
för de allra flesta. Är det så även ur bokföringsbyråernas synvinkel?<br />
Ole Andersson på Solventia – ett företag som uppstått efter en mängd fusioner av ett flertal<br />
olika mindre bokföringsbyråer, är inne på samma linje.<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
Ole Andersson på Solventa<br />
tar itu med nästa kunds<br />
skattedeklaration.
– Det går nog inte en dag att vi inte möter<br />
kunder som är allt från förbannade<br />
till förvirrade över framförallt skattekontoreformen<br />
som i alla fall tillsvidare<br />
inte gjort livet lättare för företagarna.<br />
Och även vår personal ger nog uttryck<br />
för ganska stor frustration - det måste<br />
medges, konstaterar Ole Andersson på<br />
Solventia med en djup suck.<br />
Tanken bakom skattekontot är ju<br />
bra, den skulle förenkla företagarens<br />
arbete. På webbplatsen vero.<strong>fi</strong> kan vi<br />
läsa:<br />
”Skattekonto är en sammanställ ning<br />
av skatter som skattebetalaren ska<br />
betala på eget initiativ. Skattekontot<br />
upprätthålls av Skatteförvaltningen.<br />
Kontot är personligt.<br />
Skatteförvaltningen bokför på<br />
skattekontot de skatter som skattebetalaren<br />
deklarerat i sin periodskattedeklaration<br />
samt de betalningar<br />
skattebetalaren betalat in med<br />
skattekontots referensnummer. På<br />
kontot registreras också de skatter<br />
på eget initiativ som Skatteförvaltningen<br />
debiterat och återburit samt<br />
räntor.<br />
På skattekontot bokförs inte<br />
inkomstskatter, fastighetsskatter,<br />
arvsskatter, skogsvårdsavgifter eller<br />
överlåtelseskatter.”<br />
– De facto så är de allra flesta<br />
företagarna antagligen inte ajour med<br />
läget vad gäller saldot på det egna<br />
kontot. Överraskningarna blir ofta<br />
stora när det dimper ned ett brev från<br />
skatteverket där de berättar att man<br />
påförts förseningsränta. Ja det har<br />
till och med hänt att avgifter gått till<br />
utmätning - utan att företagaren ens<br />
varit medveten om att det har funnits<br />
en skatteskuld. Informationen är nog<br />
bristfällig.<br />
Andersson konstaterar att det ofta<br />
kan vara rätt svårt att reda ut varför en<br />
företagare fått en förseningsränta - de<br />
beräkningar bokföringsbyrån gör och<br />
enligt vilka företagaren gjort sin inbetalning<br />
kan skilja sig från skatteverkets<br />
beräkning. Om företagaren betalt för<br />
lite påförs han en 5 € avgift för försenad<br />
betalning från dag 1. Det krävs ofta<br />
många samtal till skatteverket för att<br />
reda ut bakgrunden till det annorlunda<br />
synsättet och eventuellt få rättelse<br />
gjord. Det otrevliga här är ju det att<br />
företagaren som drabbas av denna<br />
förseningsränta - har levt i god tro och<br />
betalt sin skatteskuld - men pga olika<br />
tolkningar hos bokföringsbyrån och<br />
skatteverket - får han trots det, denna<br />
extra utgift. Det att han kan försöka<br />
kräva det av sin bokföringsbyrå är ju<br />
en sak mellan dessa.<br />
Andersson konstaterar också att<br />
han tidvis stöter på godtyckliga förskottsbeslut<br />
som han har haft svårt att<br />
förstå - med samma påföljd som ovan.<br />
Men det allra grövsta är nog när skatteverket<br />
till företagarens förvåning plötsligt<br />
gör ett beslut om utmätning av en<br />
skuld - utan att företagaren på förhand<br />
gjorts medveten om detta. Det är det<br />
mest skrämmande. Så transparensen<br />
i systemet - de få möjligheterna för företagaren<br />
att på ett lätt och tydligt sätt<br />
få insyn i det egna skattekontot - utan<br />
att ringa till skattekontorådgivningen,<br />
det är nog det som är sämst.<br />
– Vi hade ett bra och välfungerande<br />
system, jag upplever nog att skattekontoreformen<br />
var ett steg bakåt. Men<br />
samtidigt vill jag nog höja på hatten för<br />
de människor som svarar i telefon på<br />
skattekontorådgivningen. Även om de<br />
kanske inte har helt klart för sig för vad<br />
som ligger bakom enskilda beslut och<br />
åtgärder, är de i alla fall väldigt vänliga<br />
och tjänstvilliga.<br />
Andra förändringar som påverkat<br />
tillvaron för företagarna är matmomsen<br />
som ändrades mitt under<br />
skatteåret och nu har vi omvända<br />
mervärdesskatten för företag i byggnadsbranschen<br />
på kommande. Här<br />
saknas fortfarande tydlig och entydig<br />
information till bokföringsbyråerna och<br />
de skatteskyldiga.<br />
– Jag skall ju inte klaga egentligen,<br />
skrattar Andersson. Ju krångligare<br />
eller ju mera förändringar det görs i<br />
systemen och regelverken - desto mer<br />
jobb har vi.<br />
Regelverket som berör revision av<br />
företag har förändrats. Det betyder att<br />
<strong>sm</strong>åföretag har befriats från plikten av<br />
<strong>Hur</strong> <strong>klarar</strong> <strong>sm</strong>-<strong>företagen</strong> <strong>nya</strong> <strong>krav</strong>?<br />
ha en revisor, medan större bolag bör<br />
ha en auktoriserad revisor. Det var för<br />
att inte öka <strong>sm</strong>å<strong>företagen</strong>s utgifter pga<br />
av <strong>fi</strong>skala beslut som dessa befriades<br />
fån revisionsplikten, men den dyker<br />
ändå oftast upp om företaget önskar<br />
begära om tex Finnvera-<strong>fi</strong>nansiering eller<br />
om man behöver ett större <strong>fi</strong>nansieringsstöd.<br />
Även de flesta banker kräver<br />
att företagets bokföring har granskats<br />
av en auktoriserad revisor, före de<br />
behandlar ett företags låneansökan.<br />
– Här är dörren öppen för unga<br />
ivriga ekonomer, det <strong>fi</strong>nns ont om unga<br />
revisorer i Finland och medelåldern<br />
på de som <strong>fi</strong>nns är väldigt hög. Efterfrågan<br />
på revisorstjänster ökar hela<br />
tiden och de stora revisionsbyråerna<br />
kan lättt styra prisnivån i den riktning<br />
de önskar, konstaterar Ole Andersson<br />
på Bokföringsbyrå Solventia med ett<br />
leende.<br />
•<br />
Text och foto: Thorbjörn Sirén<br />
Företagandet är<br />
en livsstil För mig.<br />
Jag är medlem av<br />
företagarföreningen.<br />
Ju fler vi är,<br />
desto starkare är<br />
vår förening.<br />
kom med<br />
du oCksÅ!<br />
Teresa De Rita - Cavlek<br />
Move Wellness & Dance Center<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
9
10<br />
Utvecklingen rusar men målet är detsamma för Malin Sjöberg<br />
på Pixelfarmen: att hjälpa kunderna med en marknadsföring<br />
som når målgruppen.<br />
Fundera på målsättningen och<br />
satsa på innehållet i all marknadsföring.<br />
De råden ger Malin<br />
Sjöberg, Pixelfarmen, sina<br />
kunder. Det gäller för minsta<br />
trycksak lika mycket som för<br />
webbsida och visuell identitet.<br />
Drunkna i massan eller satsa på kvalitet<br />
i innehållet? Svaret är självklart<br />
det senare om Malin Sjöberg, som<br />
driver Pixelfarmen i Jakobstad, svarar.<br />
Hon vill att hennes kunder ska lyckas<br />
nå sin målgrupp och fånga dess uppmärksamhet.<br />
– Oberoende om en kund anlitar<br />
mig för att göra ett visitkort, en<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
Klara mål<br />
och genomtänkt<br />
marknadsföring<br />
broschyr eller en webbsida, börjar vi<br />
med att reda ut målsättningen. Med<br />
den som grund kan jag sortera fram<br />
lämpliga alternativ.<br />
En kund som ursprungligen tänkt<br />
sig en broschyr kanske egentligen<br />
behöver uppdatera sin webbsida. Eller<br />
tvärtom.<br />
Snyggt skal räcker inte<br />
Bland kunderna <strong>fi</strong>nns såväl <strong>sm</strong>å som<br />
stora företag samt föreningar och<br />
kommuner. Även om kundkretsen är<br />
bred har Sjöbergs arbete alltid samma<br />
syfte. Hon ska presentera kunden för<br />
rätt målgrupp. Och det är där både<br />
tjusningen och utmaningen ligger.<br />
<strong>Hur</strong> <strong>klarar</strong> <strong>sm</strong>-<strong>företagen</strong> <strong>nya</strong> <strong>krav</strong>?<br />
– Jag vill träffa kunden personligen,<br />
eftersom det är viktigt för mig att fånga<br />
andan inom det företag eller den organisation<br />
jag ska ge synlighet.<br />
Med kännedom om kunden och ett<br />
klart utmejslat mål börjar arbetet med<br />
att framställa ett vettigt innehåll.<br />
– Utan ett genomtänkt och välgjort<br />
innehåll blir allt bara ett vackert skal,<br />
och den önskade effekten uteblir.<br />
Kunderna börjar allt mer inse<br />
vikten av en fungerande helhet; bland<br />
annat vill allt fler ha proffsiga bilder<br />
och texter. Det är Sjöberg glad för - för<br />
kundernas skull.<br />
– Idag, när snart sagt alla ger sig ut<br />
i de sociala mediernas vimmel är det<br />
viktigt att verkligen ha någonting att<br />
säga. Och att kunna framföra det på<br />
ett sätt som får målgruppen att titta<br />
och läsa.<br />
Detsamma gäller för såväl webbsidor<br />
och trycksaker.<br />
Ilande utveckling<br />
Malin Sjöberg står själv för såväl<br />
design som tekniskt framställning av<br />
hemsidor. Och inom den branschen<br />
gäller det att hänga med i svängarna<br />
- dock med eftertanke. Det är inte värt<br />
att nappa på alla trender.<br />
– På webben sker en oerhört snabb<br />
utveckling. Jag har ibland en känsla av<br />
att jag precis hunnit lära mig behärska<br />
någonting, så är det dags för nästa<br />
nyhet. Men jag accepterar föränderligheten<br />
och blir därför inte frustrerad.<br />
Malin Sjöberg utbildade sig till<br />
webbdesigner i Sydney. I Stockholm<br />
fortsatte studierna, som resulterade i
examen som omfattar både design och teknik.<br />
– Mycket av det jag lärde mig då är visserligen<br />
föråldrat idag, men den bas som en<br />
ordentlig utbildning ger är till nytta när det<br />
gäller att ta till sig ny information.<br />
Dagens <strong>sm</strong>å - morgondagens proffs<br />
Idag vill de flesta ha alla tjänster från ett ställe,<br />
och det ser Sjöberg till att erbjuda.<br />
– Konceptet har fungerat bra hittills och<br />
verkar göra det inom överskådlig tid. Men vad<br />
som händer när man själv börjar närma sig<br />
pensionsåldern och dagens <strong>sm</strong>åttingar kommer<br />
ut i arbetslivet återstår att se.<br />
Malin Sjöberg påpekar att dagens barn nästan<br />
föds med dator i handen, och när de lämnar<br />
studielivet kan de bli farliga konkurrenter till<br />
etablerade företag.<br />
– Man får väl se till att anställa dem när det<br />
blir så dags, säger företagaren med glimten i<br />
ögat.<br />
Kunskaperna har ökat också bland kunderna<br />
och de är i regel vana datoranvändare. Det<br />
märks på deras önskemål.<br />
– Många vill uppdatera sina hemsidor<br />
själva. Den möjligheten fanns inte tidigare, och<br />
väldigt få skulle ha kommit på tanken att ens<br />
fråga.<br />
Att mycket har blivit enklare för den vanliga<br />
användaren betyder däremot inte att grundarbetet<br />
går i ett nafs. Få av de som bloggar tänker<br />
på hur mycket arbete som krävs för en hemsida.<br />
– Det är till exempel enkelt att starta en<br />
egen blogg idag, men få tänker på att det tagit<br />
åratal att arbeta fram bloggverktygen. Att göra<br />
en hemsida är heller inget hastverk.<br />
Start i IT-svackan<br />
Malin Sjöberg startade sitt företag i en tid när<br />
andra drog öronen åt sig, mitt under IT-svackan<br />
år 2003.<br />
– Som nyutbildad hörde jag mig för om<br />
anställning<strong>sm</strong>öjligheter, men sådana fanns inte<br />
då. Däremot visade några företag intresse av<br />
att köpa tjänster.<br />
Under den tiden fanns det inte särskilt<br />
många i Jakobstadstrakten som sysslade med<br />
produktion av hemsidor på heltid. Och efterfrågan<br />
ökade allt mer. Med några uppdrag i<br />
bagaget satte Sjöberg igång.<br />
– Jag började i liten skala, jobbade hemifrån<br />
och gjorde inga stora investeringar.<br />
Efterfrågan har stigit alltmer och under lågkonjunkturen<br />
var Sjöberg minst lika sysselsatt<br />
som annars. Marknadsföringen är viktig i alla<br />
lägen och kan de<strong>fi</strong>nitivt inte förbises under<br />
dåliga tider.<br />
•<br />
Text och foto. Anne Manner<br />
ORDFÖRANDESPALTEN<br />
Stephan Rantala, orförande för<br />
svenska utskottet och Företagarnas<br />
Centraldelegation<br />
Din åsikt är viktig!<br />
Det kinesiska nyåret började detta dygn. Nu är det ”harens år.” Detta<br />
år torde för oss svenskspråkiga företagare, betyda många aktiviteter<br />
och utvecklingsprojekt. Alla med avsikten att utveckla den svensksspråkiga<br />
verksamheten.<br />
Företagarna i Finland annordnar sin traditionella ordförandekryssning<br />
den 6.- 8.2.2011 till Stockholm. Under den svenska företagartäffen,<br />
har man för avsikt att lansera en enkät till alla svenskspråkiga företagare.<br />
Detta torde vara den första i sitt slag. Med detta frågebatteri,<br />
vill man höra fältets uppfattning om vilken typ av service de svenska<br />
företagarna önskar sig nu och i en nära framtid. Fältets röst är just<br />
nu oerhört viktig. Detta därför att man funderar över hur den svenska<br />
servicen skall organiseras inom Företagarna i Finland.<br />
Här <strong>fi</strong>nns naturligtvis många olika möjligheter. En möjlig lösning<br />
av denna fråga skulle naturligtvis vara en organisationsform, som<br />
oberoende av region, garanterar samma höga kvalitet på den svenska<br />
servicen. Förståelsen för de regionella och kommuna behoven behöver<br />
kontinuerligt utvecklas. Detta så att både servicen och intressebevakningen,<br />
alltid når fram.<br />
Därför uppmanar jag nu varje svenskspråkig företagare, som får<br />
ovannämda enkät, att ta ställning och besvara frågorna. Genom att<br />
fylla i frågerformuläret kan man påverka framtiden.<br />
Straxt efter ordförandekryssningen, på tisdagen den 8.2.2011,<br />
samlas också Företagarna i Finlands svenska utskott till sitt första<br />
möte. Efter det mötet sammankommer också styrelsen för Företagarnas<br />
Centraldelegation. Båda dessa organisationer, önskar dialog<br />
och växelverkan med fältet. Detta för att kunna fungera som verkliga<br />
språkrör, för den enskilda svenskspråkiga företagaren. Jag inbjuder alla<br />
svenskspråkiga företagare till dialog med oss. Detta för att vi vill höra<br />
Dina åsikter, så att vi kan hjälpa dig att nå fram både till regionella och<br />
nationella tjänstemännen och beslutsfattare. Låt oss tillsammans göra<br />
2011, till det år, då vi tillsammans utvecklar den svenska verksamheten,<br />
stärker organisationen och får vår åsikt hörd i alla svenska företagarfrågor!<br />
•<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
11
12<br />
Framåt med hjälp av<br />
bredare<br />
kunnande<br />
Ingen är bra på allt. Det gör<br />
ingenting. Nu <strong>fi</strong>nns möjlighet<br />
att få in ett bredare kunnande<br />
i det egna företaget. En av<br />
ELY-centralen godkänd konsult<br />
hjälper vid starten, en grupp<br />
skräddarsys och sen följer en<br />
fortlöpande utveckling. Tjänsten<br />
går under namnet Advisory<br />
Board.<br />
– För vår del handlar det om utveckling.<br />
Vi har ett starkt tekniskt kunnande i<br />
företaget, men har saknat någon att<br />
bolla de strategiska frågorna med.<br />
Det säger Karl-Johan Smeds, vd för<br />
Oy Creamarketing Ab i Vasa.<br />
Advisory Board passar som hand<br />
i handske. Konceptet bygger på att en<br />
grupp, sammansatt enligt företagarens<br />
behov och önskemål, fungerar som ett<br />
bollplank.<br />
– Vi har länge tänkt ta in en ny styrelsemedlem,<br />
och Advisory Board ger<br />
vårt företag precis det vi behöver: ett<br />
bredare kunnande. Vi gjorde bedömningen<br />
att en grupp är starkare än en<br />
enskild individ.<br />
Framåt i rätt takt<br />
Creamarketing erbjuder internettjänster<br />
bland annat till företag. En utveckling<br />
av företaget är aktuell och nu gäller<br />
det för Smeds, kompanjonen Kim Ståhl<br />
och styrelsen att välja väg och klargöra<br />
målsättningar.<br />
– Vi måste fundera på i vilken riktning<br />
vi ska utvecklas samt med vilka<br />
kunder och vilka produkter. Vi övervä-<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
Med hjälp av Advisory Board väljer Creamarketing i vilken riktning företaget<br />
ska utvecklas, berättar Karl-Johan Smeds.<br />
ger noga innan vi fattar beslut som ger<br />
resultat på sikt, alltså om ett par, tre år.<br />
Smeds berättar att Advisory Board nu<br />
är ett infört koncept i Creamarketing.<br />
Företaget har valt att inte jäkta fram<br />
på vägen mot <strong>nya</strong> mål, utan låtit de<br />
bråda tiderna sluka möda och energi.<br />
Det är helt i Advisory Boards anda.<br />
Företagaren väljer gruppen, takten och<br />
målsättningen. Till sin hjälp vid igångsättningen<br />
har företaget en Advisory<br />
Board-konsult.<br />
– Vi har haft två möten. Under<br />
det första presenterade vi oss och<br />
företagets verksamhet, och under det<br />
andra kom vi igång med en riktigt bra<br />
diskussion.<br />
Kostnaden är ingen omöjlighet. I<br />
startskedet subventionerar ELY-centralen<br />
konsulttjänsten och gruppens<br />
medlemmar lyfter ett rimligt mötesarvode<br />
och ersättning för sina resor.<br />
Fortlöpande process<br />
Tanken är att en grupp på tre till fyra<br />
personer ska fungera som stöd och<br />
bollplank för företagaren. Det är i<br />
startskedet en konsult <strong>fi</strong>nns med i bilden.<br />
Personen i fråga måste ha avlagt<br />
ett särskilt körkort för att få fungera<br />
som konsult i Advisory Boards anda.<br />
– Konsulterna är inte så många,<br />
men de <strong>fi</strong>nns på båda språken och de<br />
kan sin sak, berättar företagsanalytiker
Henrik Granqvist på ELY-centralen i<br />
Österbotten.<br />
Det är han som lotsar en undrande<br />
företagare vidare. Han berättar att han<br />
själv blev mycket intresserad när han<br />
hörde Erkki Petäjä från Solutum Oy i<br />
Seinäjoki presentera Advisory Board.<br />
– Erkki Petäjä är den som infört och<br />
arbetat fram konceptet här, och han<br />
vann också upphandlingen som ELYcentralen<br />
gjorde. Numera fungerar han<br />
som en av de konsulter företagarna kan<br />
få hjälp av när den fortgående processen<br />
sätts igång.<br />
Advisory Board:<br />
ELY-centralen subventionerar två och<br />
en halv konsulteringsdag. Mikro- och<br />
<strong>sm</strong>åföretag betalar själva 450 euro och<br />
för medelstora företag är kostnaden 550<br />
euro. Två dagar behövs i startskedet och<br />
en halv dag för uppföljning, kanske ett<br />
halvår senare. Tjänsten konkurrerar inte<br />
med vare sig mentorer eller konsulter.<br />
Kvalitet framom volym<br />
– Vi eftersträvar inte stora volymer, utan<br />
går in för att verkligen erbjuda kvalitativ<br />
hjälp där den behövs. Jag tänker mig<br />
ELY-centralen i Österbotten har upphandlat konsulterna för Advisory Boardprogrammet<br />
ELY-centralen subventionerar 2,5 konsulteringsdag<br />
Idén är att få in ett bredare kunnande i företaget<br />
De godkända konsulterna är:<br />
Erkki Petäjä, som också införde konceptet<br />
Erkki Niskanen<br />
Andre Österholm<br />
Göran Jansson<br />
Asko Lamminen<br />
<strong>Hur</strong> <strong>klarar</strong> <strong>sm</strong>-<strong>företagen</strong> <strong>nya</strong> <strong>krav</strong>?<br />
mellan fem och tio företag om året,<br />
säger Granqvist.<br />
Det är främst <strong>sm</strong>å företag som<br />
kan tänkas behöva den här hjälpen.<br />
I familjeföretag kan utomstående<br />
personer föra in ett nytänkande, och<br />
i företag som saknar styrelse kan en<br />
grupp á la Advisory Board vara precis<br />
vad som behövs.<br />
Företagare kan ta kontakt med<br />
Granqvist, som enligt företagets<br />
behov presenterar alternativ. Men<br />
företagare ska inte heller bli förvånade<br />
om någon av de godkända<br />
konsulterna väljer att informera om<br />
de möjligheter Advisory Board ger.<br />
– Ingenting hindrar dem från att<br />
kontakta företag som kan ha nytta av<br />
den här möjligheten, säger Henrik<br />
Granqvist.<br />
Det ligger en hel del arbete<br />
bakom det koncept som idag står<br />
till <strong>företagen</strong>s förfogande. Det om<br />
något visar att staten gärna ser att<br />
<strong>företagen</strong> utvecklas. •<br />
Text: Anne Manner<br />
Foto: Oy Creamarketing Ab<br />
mer information hittar du på<br />
www.fortbildning.novia.<strong>fi</strong><br />
CENTRET FÖR LIVSLÅNGT LÄRANDE VID ÅBO AKADEMI OCH YRKESHÖGSKOLAN NOVIA<br />
| Yrkeshögskolan Novia, CLL, PB 6, 65201 Vasa, tfn: (06) 328 5211, fax: (06) 328 5210 |<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
13
14<br />
Pia Simons berättar att tjocka och<br />
välisolerade väggar är A och O för att<br />
bygga friska och energieffektiva hus.<br />
– Ibland kan lagstiftningen vara precis<br />
vad som behövs för att sätta fart på<br />
utvecklingen.<br />
Pia Simons, vice vd för Simons<br />
Element i Vörå, nämner u-värdet som<br />
exempel. Det är ett värmevärde som<br />
anges för väggar, i enheten watt per<br />
kvadratmeter Kelvin. Arbetet för en<br />
sänkning av u-värdet har pågått sedan<br />
1990-talet, men tog ett kliv framåt ifjol.<br />
– Ifjol trädde en lag i kraft, som<br />
slår fast att värdet inte får överstiga<br />
0,17. Visserligen medförde lagen en<br />
viss brådska på sina håll inom tillverkningen,<br />
men den brådskan gjorde<br />
nytta.<br />
Pia Simons berättar att kunderna<br />
är medvetna om värdet och dess betydelse.<br />
Simons Element har nått ned<br />
till 0,146 W/m2K.<br />
Strävan efter täta hus<br />
Vägen fram till ett sänkt värde har<br />
kantats av <strong>nya</strong> rön och ständig fortbildning.<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
Gemensam<br />
strävan efter<br />
friska hus<br />
Lagar och EU-bestämmelser är inte alltid ett otyg<br />
som gör teori och praktik till varandras motpoler.<br />
Inom hustillverkningen strävar faktiskt alla parter åt<br />
samma håll i arbetet för friska och energieffektiva<br />
hus.<br />
– Vi inom branschen har redan<br />
länge vetat att hus ska ha tjocka och<br />
välisolerade väggar, och att den friska<br />
luften ska tas in genom ventilationen.<br />
Det är viktigt att den insikten <strong>fi</strong>nns i<br />
varje länk i arbetskedjan.<br />
Till exempel måste en som spacklar<br />
veta det som planeraren vet; att minsta<br />
lilla hål spolierar alla ansträngningar.<br />
Ett missöde med spackelspateln kan<br />
ge en inkörsport för kondensvatten,<br />
som i sin tur kan leda till mögelangrepp.<br />
Det <strong>fi</strong>nns redan teknik för att avslöja<br />
även pytte<strong>sm</strong>å läckage.<br />
– Det går att köra in övertryck i ett<br />
färdigt hus. Spisöppningar och ventilationssystem<br />
täpps till och sedan<br />
kontrollerar man hur snabbt trycket<br />
sjunker i huset. Sjunker det onormalt<br />
snabbt måste man reda ut var läckaget<br />
<strong>fi</strong>nns.<br />
Det sker genom värmefotografering.<br />
En lämplig tidpunkt för kontrollen<br />
är när husets innerväggar är försedda<br />
med skivor och allt är tejpat och isolerat<br />
som sig bör.<br />
– Vi välkomnar den här metoden,<br />
eftersom det är bra att kunna visa upp<br />
dokument på ett välgjort arbete.<br />
Simons Elemet gör en handbok för<br />
de kunder som gör en del byggarbeten<br />
själv. Boken ska hjälpa kunderna att<br />
arbeta vidare med samma mål för ögonen.<br />
Det blir visserligen allt ovanligare<br />
med gör-det-själv-byggare. De flesta av<br />
Simons Elements kunder väljer fortfarande<br />
elementhus, men efterfrågan<br />
på färdigt monterade volymhus ökar<br />
stadigt. De som köper element vill ha<br />
allt fler arbet<strong>sm</strong>oment avklarade innan<br />
de själv tar över.<br />
– Det här är en trend som kommit<br />
under 2000-talet, och jag tror inte den<br />
är övergående. Allt fler räknar med att<br />
om professionella byggare gör arbetet,<br />
så blir det rätt från början. Dessutom<br />
prioriterar nutid<strong>sm</strong>änniskan familjen<br />
och sin egen tid allt högre.
Solenergi vinner terräng<br />
Hustillverkning är mycket mer än byggteknik.<br />
EU:s bestämmelser ger upphov<br />
till <strong>nya</strong> nationella lagar, men också till<br />
praktiska lösningar.<br />
– Tillverkarna av isolering<strong>sm</strong>aterial<br />
produktutvecklar och <strong>nya</strong>, effektiva<br />
material har kommit ut på marknaden.<br />
Det betyder tunnare väggar, men med<br />
samma isoleringseffekt som tidigare.<br />
Energifrågor kommer på ett naturligt<br />
sätt in i hustillverkarens vardag.<br />
Enligt EU:s direktiv ska en viss mängd<br />
av energin komma från förnybara källor.<br />
– Det har gett upphov till en<br />
utveckling av bland annat solenergi<br />
för <strong>sm</strong>åhus. Det <strong>fi</strong>nns också ett visst<br />
intresse för <strong>sm</strong>å vindkraftverk.<br />
För egen del har Simons Element<br />
bytt ut olja till flis för uppvärmningen<br />
av utrymmena. Dessutom har företaget<br />
satsat på återvinning i den mån det<br />
är möjligt.<br />
– Vi maler restbitar av bergull och<br />
använder som ljudisolering i hus. Det<br />
minskar mängden avfall.<br />
Speciallösningar<br />
och -bestämmelser<br />
Simons Element tillverkar cirka 150 hus<br />
per år. Tillverkningen omfattar allt från<br />
<strong>sm</strong>å sommarstugor till stora radhus i<br />
två våningar. Eftersom kunderna <strong>fi</strong>nns<br />
över hela Finland, är det inte bara lagar<br />
och EU-bestämmelser som tillverkaren<br />
måste hålla reda på. Kommunerna har<br />
egna bestämmelser och dessutom<br />
kan olika byggnadsinspektörer inom<br />
en kommun tolka bestämmelserna<br />
på olika sätt.<br />
– Det kan vara knepigt för oss, som<br />
levererar hus till hela Finland, att hålla<br />
reda på alla detaljerade bestämmelser.<br />
Trots att arbetet utförs effektivt, tar det<br />
längre tid idag att tillverka ett hus än<br />
det gjorde till exempel på 1980-talet.<br />
Dels gör dagens bestämmelser att elementritningarna<br />
är mera invecklade,<br />
något som givetvis återspeglar sig i<br />
tillverkningen.<br />
– Dessutom önskar kunderna<br />
numera svårare hustyper. Vardagsrum<br />
med öppet innertak till andra<br />
våningen är populära just nu och det<br />
Kaj Holm arbetar<br />
med mellanbjälklaget<br />
på ett Sivo-hus. Foto:<br />
Simons Element.<br />
<strong>Hur</strong> <strong>klarar</strong> <strong>sm</strong>-<strong>företagen</strong> <strong>nya</strong> <strong>krav</strong>?<br />
kräver speciallösningar så som höga<br />
elementväggar.<br />
Samarbetar för<br />
att få personal<br />
Företaget sysselsätter cirka 135 personer.<br />
Under högkonjunkturen låg<br />
största utmaningen i att få tillräckligt<br />
antal anställda. Simons Element, Oravais<br />
Hus och Heikius Hus har gjort<br />
gemensam sak i frågan.<br />
– Vi har till exempel haft en gemensam<br />
monter på Know-how-mässan för<br />
att informera ungdomar om möjligheterna<br />
till arbete i branschen.<br />
Simons Element önskar att de<br />
anställda ska ha branschutbildning,<br />
men har också anställt personer med<br />
genuint intresse och praktisk erfarenhet,<br />
samt tagit vara på möjligheten till<br />
läroavtalsutbildning.<br />
– För den fortbildning som behövs<br />
samarbetar vi med nejdens andra<br />
hustillverkare. Läroinrättningar skräddarsyr<br />
kurser för personalen. •<br />
Text: Anne Manner<br />
Foto: Simons Element och Anne Manner<br />
En konvoj åker iväg för att leverera ett volymhus. Simons<br />
Element har egen personal som monterar husen på ort och<br />
ställe. På så sätt har tillverkaren full kontroll över arbetet<br />
från planering till överlåtande. Foto: Simons Element.<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
15
16<br />
Nätfakturan<br />
- här för att stanna Länder<br />
Nätfakturan har blivit vardag<strong>sm</strong>at<br />
idag - det vet de flesta<br />
företagare, men överraskande<br />
många är trots allt kvar i den<br />
gamla pappersfakturans grepp<br />
- kanske pga. av okunskap<br />
eller kanske av rädsla för det<br />
okända. Men hur göra det? Vi<br />
beslöt ta reda på det och steg<br />
in på Aktia bank i Borgå och<br />
vände oss till deras Företagskontor.<br />
Vi möts av Gunvor Eriksson, en av<br />
bankrådgivarna på Företagskontor och<br />
hennes chef Kenneth Udd. Båda med<br />
en lång karriär i bankvärlden bakom<br />
sig och genast beredda att hjälpa till<br />
och svara på Företagsnyckelns frågor.<br />
– Det är ingen skillnad vilken bank<br />
som berättar hur man skall göra -<br />
huvudsaken att någon gör det. Ja så<br />
sammanfattar direktör Kenneth Udd<br />
på Aktias Företagskontor i Borgå.<br />
Ta i bruk nätfakturering<br />
Första förutsättningen för att man skall<br />
kunna ta i bruk en nätfakturering är att<br />
man har ett kundförhållande i banken<br />
och att man slutit ett Nätfakturaavtal<br />
- endast ett avtal om betalningstjänst<br />
och nättjänst för företag räcker inte.<br />
Nätfakturaavtalet behöver man<br />
sedan när man går in i nätbanken för<br />
att sätta igång. Och då måste man vara<br />
uppmärksam för att få allt rätt ifyllt - då<br />
är det många ställen det kan gå fel. Vi<br />
har tagit Aktias nätfakturatjänst som<br />
exempel, men alla bankers system är<br />
snarlika.<br />
I Aktias nättjänst för företag <strong>fi</strong>nns<br />
ett demoprogram i fyra delar, där det<br />
steg för steg visas hur man bör gå tillväga<br />
för att ta i bruk nätfakturering och<br />
hur man skapar och skickar respektive<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
tar emot nätfakturor. Det är bra att bekanta<br />
sig med dessa demon före man<br />
börjar mata in sina uppgifter.<br />
Det först man bör göra att klicka<br />
in sig på Inställningar som i Aktias fall<br />
är längst till höger och klicka in sig på<br />
faktureringsinställningar. I det skedet<br />
skall man ta fram nätfakturaavtalet, för<br />
utom de sedvanliga uppgifterna om<br />
företagets uppgifter adress, telefon<br />
etc., bör man fylla i sin egen nätfaktura-<br />
som berörs av SEPA<br />
överenskommelsen (Källa: Aktia)<br />
Mörkgröna: EU-länder<br />
Ljusgröna: EES länder<br />
Grå: Övriga Europeiska länder<br />
adress, en sifferkod som <strong>fi</strong>nns angiven<br />
i nätfakturaavtalet. Koden behöver<br />
man också då man skall meddela de<br />
företag som man önskar att skall skicka<br />
e-fakturor i stället för pappersfakturor.<br />
På sidan för faktureringsinställningar<br />
frågas även efter EDI-kod, det är företagets<br />
FO-nummer utan bindestreck,<br />
föregånget av siffrorna 0037. Således<br />
är redaktörens företags EDI-kod<br />
003716329169.
Sedan frågas efter mervärdesskattenummer.<br />
Igen en gång är det FOnumret<br />
utan bindestreck men nu med<br />
pre<strong>fi</strong>xet FI, det blir således FI16329169<br />
i redaktörens fall.<br />
– Tveka inte om du har frågor,<br />
konstaterar bankrådgivaren Gunvor<br />
Eriksson. Kom in eller ring så hjälper<br />
vi gärna. Precis som idag, så kan också<br />
vi lära oss någonting av våra kunders<br />
frågor.<br />
Ur kundsynvinkel är det viktigt att<br />
man börjar med att titta på demon -<br />
vis av erfarenhet kan konstateras, att<br />
det annars är många frågor som blir<br />
obesvarade - anvisningarna på Aktias<br />
nätsida svarar inte på alla frågor men<br />
svaren får man uttryckligen i deras<br />
demon.<br />
T.ex. det att man först måste klicka<br />
in sig på faktureringsinställningarna<br />
för att lyckas med att ta i bruk närfaktureringstjänsten,<br />
är en aning otydligt<br />
i Aktias Internetbank. Samma gäller<br />
Företagskundrådgivaren Gunvor Eriksson<br />
samt direktören för Aktias Företagskontor<br />
i Borgå, Kenneth Udd<br />
<strong>Hur</strong> <strong>klarar</strong> <strong>sm</strong>-<strong>företagen</strong> <strong>nya</strong> <strong>krav</strong>?<br />
SEPA<br />
Single Payment Area. Det gemensamma eurobetalningsområdet till vilka<br />
hör förutom alla EU-länder även Monaco, Norge, Liechtenstein, Island och<br />
Schweiz. Används i alla betalningar inom detta område från den 1.1.2011.<br />
IBAN<br />
International Bank Account Number, ett internationellt kontonummer som<br />
bygger på det nationella ”gamla” kontonumret. Används för betalningar<br />
inom SEPA-länder. De <strong>fi</strong>nländska IBAN numren är 18 tecken långa.<br />
BIC<br />
Bank Identity Code. En 8 eller 11 tecken lång kod som identi<strong>fi</strong>erar banken.<br />
De 4 första tecknen betecknar banken, de 2 följande landet och de 2 sista<br />
staden där bankens huvudkontor <strong>fi</strong>nns.<br />
SWIFT<br />
Samma som BIC.<br />
begreppen EDI-kod och mervärdesskattenummer,<br />
vilka inte förklaras på<br />
sidorna.<br />
– Men den förbättras hela tiden<br />
tack vare feedback från kunderna,<br />
skrattar Gunvor Eriksson glatt.<br />
Sedan när man fyllt i alla obligatoriska<br />
och frivilliga uppgifter är det<br />
dags att gå vidare och börja fylla i pro-<br />
EDI-kod<br />
En nummerserie som i Finland börjar med 0037 varpå följer FO-numret utan<br />
bindestreck. Alla siffror i en följd.<br />
Mervärdesskattenummer<br />
En nummerserie som inleds med pre<strong>fi</strong>xet FI varpå följer företagets FO-nummer,<br />
utan bindestreck, alla bokstäver och siffror i en följd.<br />
duktkatalogen, priserna och bestämma<br />
vilken omsättningsskatteprocent som<br />
gäller för ifrågavarande produkter eller<br />
tjänster som man säljer.<br />
Även kundens<br />
nätfakturaadress behövs<br />
För att kunna fakturera en kund med<br />
en e-faktura bör man komma överens<br />
om det med kunden på förhand - och<br />
i samband med det be om dennes nätfakturaadress<br />
och nätfakturaoperatör.<br />
Men om man inte råkar ha de uppgifterna<br />
tillhanda, kan man hitta dem<br />
- förutsatt att kunden har ett nätfakturaavtal,<br />
genom att gå in på Internet<br />
på adressen http://verkkolasku.tieke.<br />
<strong>fi</strong> . Där hittar man de flesta företag i<br />
Finland med nätfakturaavtal och även<br />
alla de uppgifter som behövs. Än så<br />
länge <strong>fi</strong>nns sidan endast på <strong>fi</strong>nska.<br />
Det viktiga att veta är kundens<br />
IBAN kontonummer, SWIFT/BIC kod<br />
och kundens nätfakturaadress och nätfakturaoperatör,<br />
samt kundens exakta<br />
postadress. En utländsk kunds bank<br />
kan fakturera rätt mycket för att reda<br />
ut och korrigera uppgifterna.<br />
Fakturering med<br />
nätfaktura billigt och enkelt<br />
Man kommer rätt snabbt underfund<br />
med att nätfakturering de facto både<br />
underlättar faktureringen och gör hela<br />
processen <strong>sm</strong>idigare - även för kunden.<br />
Dessutom blir det billigare att skicka<br />
en nätfaktura än att skriva ut och posta<br />
varje enskild faktura.<br />
I nästa nummer av Företagsnyckeln<br />
skall vi ta en titt på hur löneutbetalningarna<br />
kan förenklas och skötas med<br />
sk Nätlön. •<br />
Text och foto: Thorbjörn Sirén<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
17
18<br />
Nytänkande i hälsans<br />
och <strong>sm</strong>akens tecken<br />
Närpes Fiskdelikatesser Kb<br />
och projektet Qvarkenfood har<br />
ett gemensamt intresse. Båda<br />
vill utveckla liv<strong>sm</strong>edelsbranschen,<br />
produkterna, marknadsföringen,<br />
samarbetet och<br />
företagandet. Projektet är inne<br />
på sitt tredje år, medan Närpes<br />
Fiskdelikatesser har drygt 25 år<br />
av ständig utveckling bakom<br />
sig. Och arbetet fortsätter.<br />
Kjell och Eva Rosendahl i Rangsby,<br />
Närpes, koncentrerar numera sig på<br />
förädling av <strong>fi</strong>sk. I sortimentet ingår<br />
ett 15-tal produkter, och intresset för<br />
den egna branschen ger allt emellanåt<br />
upphov till <strong>nya</strong> <strong>sm</strong>akupplevelser. Visserligen<br />
tar det lite tid för <strong>nya</strong> godsaker<br />
att hitta den breda allmänhetens <strong>sm</strong>aklökar,<br />
men när produkterna väl funnit<br />
sin plats i butiksdiskarna går de åt som<br />
<strong>sm</strong>ör i solsken.<br />
– Som exempel kan vi nämna den<br />
vitlöksrökta laxen. En del har frågat<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
Varorna är vakuumförpackade och ska ännu pri<strong>sm</strong>ärkas före<br />
leverans till butiksdiskarna.<br />
oss om de ska våga <strong>sm</strong>aka. Svaret är<br />
enkelt: den som gillar vitlök och äter<br />
<strong>fi</strong>sk gillar också den här produkten,<br />
säger Kjell Rosendahl.<br />
Eva Rosendahl berättar att de<br />
redan tidigare infört den pepparrökta<br />
varianten, när en av döttrarna undrade<br />
om företaget inte kunde testa vitlöken.<br />
Idag är båda produkterna populära,<br />
liksom såväl varm- som kallrökt och<br />
gravad lax.<br />
– Medvetenheten om nyttan med<br />
omega 3 märks på försäljningen.<br />
Ryska läckergommar<br />
och svenska jul<strong>fi</strong>rare<br />
Utvecklingen är ständig. De seminarier<br />
och företagsbesök som projektet Qvarkenfood,<br />
med Företagshuset Dynamo<br />
som projektägare, erbjudit har gett<br />
goda kontakter med företagare i samma<br />
bransch. Närpes Fiskdelikatesser<br />
har varit på företagsbesök, bland annat<br />
i Sverige, men också själv agerat värd.<br />
Goda kontakter är guld värda, särskilt<br />
för att nå utländska läckergommar.<br />
– Vi har börjat leverera rökt hälleflundra<br />
till Ryssland. Och genom en<br />
kontakt i Sverige har vi nått de rikssvenska<br />
stående julborden.<br />
Kjell Rosendahl för<strong>klarar</strong> att specialiteten<br />
är ren ögonfröjd. Den består<br />
av en special<strong>fi</strong>lead regnbågslax, bestående<br />
av huvudet och två <strong>fi</strong>léer.<br />
Företaget använder dock mest lax<br />
som råvara, eftersom den går att få tag<br />
på året om.<br />
20 lyft<br />
Under årens lopp har bestämmelser<br />
om hygienen skärpts åtskilligt.<br />
– I början kändes de <strong>nya</strong> <strong>krav</strong>en<br />
invecklade, men när man väl är inne<br />
i rutinerna är det inga problem, säger<br />
Eva Rosendahl.<br />
Provtagningar, kontroll av temperaturen<br />
i kyl och frys samt vem som<br />
tvättat maskinerna hör till sådant som
ska dokumenteras. Det ser paret Rosendahl<br />
som positivt, liksom <strong>krav</strong>et på<br />
hygienpass för de som hanterar <strong>fi</strong>sken.<br />
– Vi sköter ändå allt enligt reglerna,<br />
så det är bara bra att ha det dokumenterat.<br />
De berättar att <strong>fi</strong>sken genomgår<br />
20 lyft från att den tas in som råvara<br />
tills den är klar för transport. Råvaran<br />
ska skinnas, <strong>fi</strong>leas, saltas, gravas eller<br />
rökas, kylas ner, skivas eller skäras i<br />
bitar och förpackas samt pri<strong>sm</strong>ärkas<br />
innan den kan säljas.<br />
Mängden av <strong>fi</strong>sk kräver effektiv<br />
hantering. Företaget har nyligen skaffat<br />
en ny maskin, som kan omvandla<br />
230 kilogram <strong>fi</strong>sk per timme till skivor.<br />
Ugnen som kallröker rymmer 800<br />
kilogram <strong>fi</strong>sk per omgång, och varmrökningen<br />
har plats för 300 kilogram.<br />
Bilkö i byn<br />
Gårdsbutiken är öppen inför stora<br />
helger, och då bildas bilkö fram till<br />
delikatesserna.<br />
– Då vi har öppet hus ordnar vi<br />
också kaffebjudning. Många säger att<br />
det inte blir någon jul eller midsommar<br />
utan våra <strong>fi</strong>skprodukter på bordet.<br />
Fisk är en populär företagsgåva.<br />
Rosendahls har särskilda förpackningar<br />
för ändamålet.<br />
Paret tänker också på föreningslivet.<br />
Inför jul, påsk och midsommar får<br />
idrotts- och andra föreningar ta upp<br />
beställningar och sälja mot provision.<br />
Leif Norrgård gravar lax. Han är en av<br />
företagets två anställda.<br />
– Ungdomarna får pengar till sin<br />
verksamhet och vi når kunder som<br />
kanske inte tidigare <strong>sm</strong>akat våra produkter,<br />
säger företagarna.<br />
Från ”putt-puttbåt”<br />
till butiksdisk<br />
Vägen fram till dagens verksamhet<br />
började med <strong>fi</strong>skodling år 1985 och<br />
försäljning av varm, rökt <strong>fi</strong>sk direkt ur<br />
”putt-puttbåten”.<br />
– Vi hade <strong>fi</strong>skodlingen ute vid vår<br />
sommarstuga. Det innebar en ständig<br />
tra<strong>fi</strong>k mellan fastlandet och odlingen.<br />
Fiskarna skulle ha mat oberoende av<br />
väderlek, berättar paret Rosendahl.<br />
Paret insåg att förädling kunde vara<br />
en lämplig nisch. Kjell är <strong>fi</strong>skarson och<br />
hade ett brett kunnande i bagaget. Han<br />
arbetade som snickare i Sverige men<br />
paret ville hem när nästa generation<br />
såg dagens ljus.<br />
– Jag <strong>fi</strong>ck nytta av både <strong>fi</strong>skeri- och<br />
snickeribranschen när vi sadlade om<br />
till förädling.<br />
Numera har företaget tusen kvadratmeter<br />
till sitt förfogande. Snickaren<br />
och <strong>fi</strong>skarsonen har faktiskt byggt<br />
största delen av företagets utrymmen<br />
två gånger. En eldsvåda ödelade 600<br />
kvadratmeter produktions- och lagerutrymme.<br />
Det var i november för några<br />
år sedan och julrushen stod för dörren.<br />
– Med talkohjälp av byborna gick<br />
återuppbyggnaden snabbt och vi<br />
missade inte en enda leverans. Den<br />
hjälp vi <strong>fi</strong>ck fyller oss fortfarande med<br />
tacksamhet, säger paret.<br />
<strong>Hur</strong> <strong>klarar</strong> <strong>sm</strong>-<strong>företagen</strong> <strong>nya</strong> <strong>krav</strong>?<br />
Eva Rosendahl vid den <strong>nya</strong> skivmaskinen. Den <strong>klarar</strong> 230 kilogram <strong>fi</strong>sk per timme. Eva<br />
sköter också kontorsarbetet inom företaget.<br />
Under åren av företags- och produktutveckling<br />
har paret Rosendahl<br />
också hunnit idka kioskverksamhet.<br />
De har hunnit exportera rom av regnbågslax<br />
till Tyskland. Laxpiroger har<br />
också funnits med på listan av produkter.<br />
Företagarnas intresse för utveckling<br />
har gett dem utmärkelser. År 1998 blev<br />
Närpes Fiskdelikatesser utsett till årets<br />
företag i Närpes och år 2004 utdelades<br />
titeln årets nytänkare av Foodia. •<br />
Text och foto. Anne Manner<br />
Kjell Rosendahl berättar att både varm-<br />
och kallrökt lax går åt i stora mängder.<br />
Nutid<strong>sm</strong>änniskan är medveten om<br />
omega 3 och andra nyttigheter som fet<br />
<strong>fi</strong>sk innehåller.<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
19
20<br />
Renässans<br />
för den fria bilverkstaden<br />
För att främja konkurrensen<br />
och valfriheten i fråga om<br />
bilservice och reservdelar har<br />
EU-kommissionen genom<br />
reglerna i det så kallade gruppundantaget<br />
stegvis minskat<br />
biltillverkarnas särställning<br />
och möjligheter till marknadsuppdelning.<br />
Det <strong>nya</strong> gruppundantaget trädde i<br />
kraft i juni 2010 och innebär att biltillverkarna<br />
inte längre kan ställa <strong>krav</strong><br />
på att bilen servas på märkesverkstad<br />
eller repareras med originaldelar för<br />
att garantin ska gälla. Bilägaren kan<br />
välja en fristående verkstad och även<br />
alternativa delar så länge som deras<br />
kvalitet motsvarar originaldelar.<br />
Biltillverkarna får däremot fortfarande<br />
kräva att de garantireparationer<br />
som de initierar och betalar ska utföras<br />
på märkesverkstad. Hit hör de på<br />
senare tid allt vanligare återkallandena<br />
av enskilda modeller med typfel.<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
Alla verkstäder ska dessutom ha<br />
rätt att ta del av tillverkarens tekniska<br />
information om bilarna och kunna<br />
skaffa serviceverktyg och analysprogram<br />
på skäliga och likvärdiga villkor<br />
som märkesverkstäderna. Likaså ska<br />
nödvändiga servicescheman och kvali<strong>fi</strong>kations<strong>krav</strong><br />
redovisas öppet.<br />
Samtidigt har de olika tillverkarna<br />
av bilreservdelar fått rätt att ha sina<br />
varumärken även på förpackningarna<br />
för originaldelar. På det sättet blir det<br />
tydligt varifrån dessa härstammar och<br />
gör det möjligt att välja motsvarande<br />
komponenter ur ett fristående sortiment.<br />
Kostnadsstegringen bröts<br />
EU:s målsättning är att sänka bilägarnas<br />
kostnader och öka valfriheten.<br />
Av en bils totala kostnad under dess<br />
livscykel utgörs cirka 40 procent av<br />
service och reparationer. Kostnaderna<br />
har stigit kontinuerligt och uppgången<br />
har varit snabbare än andra levnadskostnader.<br />
Från 2005 till 2009 steg<br />
Utgifter för service och reparationer<br />
utgör en stor del av bilägandets totala<br />
kostnader. Med hjälp av friare konkurrens<br />
vill EU sänka konsumenternas kostnader.<br />
konsumentprisindex i Finland med<br />
åtta procent. Under samma tid ökade<br />
priset på bilreparationer med 17, på<br />
krockskadereparationer med 25 och<br />
på billackering med hela 30 procent.<br />
Den ekonomiska krisen medförde<br />
dock att bilverkstädernas genomsnittliga<br />
normaldebitering sjönk en aning<br />
under 2009.<br />
Trots EU:s tydliga regler lever de<br />
gamla uppfattningarna kvar på sina<br />
håll i bilhandeln och vissa bilimportörer<br />
försöker med olika formuleringar<br />
eller antydningar styra kunderna till<br />
märkesverkstaden. Eftersom verkstäderna<br />
är lönsamma medan marginalerna<br />
på bilförsäljningen minskat<br />
kraftigt, så ställer de flesta importörer<br />
<strong>krav</strong> på att återförsäljarna ska ha egna<br />
verkstäder. Detta har också påskyndat<br />
de oberoende kedjornas tillväxt.<br />
Verkstäder för alla behov<br />
För mindre verkstäder innebär investeringar<br />
i ny utrustning och utbildning<br />
av personalen att det krävs effektivare
arbetssätt och ökad omsättning för<br />
att behålla lönsamheten. Ett sätt att<br />
uppnå detta är att ingå i en kedja<br />
som har stordriftsfördelar.<br />
Av Finlands omkring 3.000<br />
oberoende bilverkstäder ingår nu<br />
en tredjedel i någon kedja.<br />
Enligt Bilbranschens Centralförbund<br />
(AKL) är cirka hälften av<br />
verkstäderna medelstora företag<br />
som har kompetens och utrustning<br />
att genomföra mera kvali<strong>fi</strong>cerade<br />
reparationer.<br />
Återstoden är <strong>sm</strong>å, ofta enmansföretag,<br />
som har begränsade<br />
resurser. Även dessa har fortsättningsvis<br />
sitt existensberättigande,<br />
eftersom en stor del av bilparken<br />
utgörs av äldre bilar med enkel<br />
teknik som ofta rullar korta sträckor<br />
i glesbygden, men som behöver<br />
basservice och enklare reparationer<br />
av bromsar och avgassystem. •<br />
Text och foto: Jonny Mattsson<br />
Företagarna i Finlands Företagarkors<br />
och Förtjänstkors är bra sätt att komma<br />
ihåg en person som verkat länge som<br />
företagare eller som anställd.<br />
Företagandet är utmanande. Framgång<br />
i sig belönar, men därutöver förtjänar<br />
företagaren speciellt erkännande. Företagarna<br />
i Finland vill ge erkänsla åt<br />
företagare och personer som verkat för<br />
företagande genom att bevilja företagarkors<br />
enligt ansökan.<br />
Ett företag kan också uppmärksamma<br />
sin personal med Företagarna i Finlands<br />
Förtjänstkors som motsvarar<br />
Företagarkorsen. Förtjänstkorsen kan<br />
delas ut t.ex. under företagets märkesår<br />
eller personens egna märkesår.<br />
Tilläggsupggifter och<br />
ansökningsblanketter:<br />
Maisa Leimu,<br />
tel. (09) 2292 2912<br />
maisa.leimu@yrittajat.<strong>fi</strong><br />
www.yrittajat.<strong>fi</strong>/fortjanstprodukter<br />
<strong>Hur</strong> <strong>klarar</strong> <strong>sm</strong>-<strong>företagen</strong> <strong>nya</strong> <strong>krav</strong>?<br />
Svensk bildelsjätte erövrar Finland<br />
Den fristående bilverkstadssektorn domineras allt mer av kedjor som byggts upp<br />
kring reservdelsgrossister. AD och Bosch har på senare år fått konkurrens från<br />
Autoasi, Auto<strong>fi</strong>t och Fixus. Nu <strong>fi</strong>nns ännu ett alternativ. I höstas tog börsnoterade<br />
svenska Mekonomen steget in på den <strong>fi</strong>nländska marknaden.<br />
Mekonomens ledning anser att Finland har stor potential, med gammal bilpark<br />
och växande reparationsbehov. Marknaden för bilreservdelar uppgår till 2,8<br />
miljarder euro per år. I slutet av 2010 öppnades de två första Mega-enheterna i<br />
Helsingfors. Konceptet bygger på en butik med ett brett sortiment och långa öppettider<br />
i kombination med en etablerad verkstad. Den första samarbetspartnern<br />
i Finland är Metro-Auto, som redan har sju Mekonomen-verkstäder i Sverige.<br />
Målet är att i år och nästa år etablera 15 anläggningar. Bolaget har även inlett<br />
en satsning på kvinnliga bilägare, i Sverige med en speciellt butikskoncept där<br />
tonvikten ligger på tillbehör och hög servicegrad. Butikerna är designade av<br />
kvinnor och en stor del av personalen är kvinnor, i en annars mansdominerad<br />
bransch.<br />
Mekonomen har 226 butiker och närmare 1.300 anslutna verkstäder i hela<br />
Norden. Verkstäderna utgör samtidigt inemot hälften av bolaget kunder. Koncernen<br />
omsätter 3,4 miljarder kronor och har en vinstmarginal på drygt nio procent.<br />
Den senaste utvidgningen gäller den marina marknaden. Genom förvärvet i<br />
december av den ledande aktören Marinshopen i Sverige vill man bli störst även<br />
på båtmotordelar och tillbehör.<br />
De egna butikerna som ligger vid kusten och nära insjöar ska kompletteras<br />
med marint utbud, vilket ska ge båtägarna samma snabba service som idag<br />
kännetecknar bilbranschen. (JM)<br />
•<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
21
22<br />
Bildoktorn har<br />
nöjda patienter<br />
Konkurrensen inom bilreparationer<br />
och service gör att allt<br />
fler fristående verkstäder väljer<br />
att organisera sig i kedjor.<br />
Åländska Bildoktorn har goda<br />
erfarenheter av Mekonomen.<br />
Bildoktorn är en märkesoberoende bilverkstad<br />
strax utanför Mariehamn som<br />
samarbetar med den svenska Mekonomen-kedjan.<br />
Bolaget var tidigare<br />
märkesverkstad för Fiat, Mazda och<br />
Peugeot, men efter att återförsäljaren<br />
beslöt att satsa på en verkstad i egen<br />
regi så valde ägarna att fortsätta verksamheten<br />
i egna lokaler. Företaget har<br />
fem anställda, varav fyra bilmekaniker.<br />
Kundkretsen består främst av ägare till<br />
halvgamla och äldre bilar. Naturligtvis<br />
följde en hel del stamkunder med,<br />
men många <strong>nya</strong> kunder har upptäckt<br />
verkstaden.<br />
– Vi har fått bra respons och har<br />
fullt i verkstaden. Det <strong>fi</strong>nns otroligt<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
Samarbetet med Mekonomen har inneburit stora fördelar för Bildoktorn<br />
som fristående verkstad. VD Tomas Borg framhåller särskilt flexibiliteten,<br />
leveranssäkerheten och affärsstödet som viktiga faktorer i kedjekonceptet.<br />
mycket jobb, säger VD Tomas Borg,<br />
som kom med i bolaget vid omstruktureringen<br />
för två år sedan.<br />
Framgångskonceptet heter fasta<br />
priser, klara besked och hög servicegrad.<br />
– Vår princip är att offerten ska<br />
hålla, men vi måste få ned väntetiderna.<br />
Nu är det en månad, det är för<br />
mycket.<br />
Atmosfären i ett litet företag är<br />
också viktig och där har man ett bra<br />
team.<br />
– Vi tänker lika i hela gruppen och<br />
det gör det mycket lättare att fatta<br />
beslut.<br />
Bilarna blir allt äldre<br />
Den åländska bilparken är Europas<br />
äldsta, medelåldern är över 15 år, vilket<br />
beror på korta körsträckor och frånvaron<br />
av vägsalt. Bilarna tar helt enkelt<br />
nästan aldrig slut och det <strong>fi</strong>nns många<br />
som fortfarande använder bilar från<br />
bilhandelns guldår i slutet av 1980-talet<br />
som bruksbilar.<br />
Importen av begagnat från främst<br />
Sverige har också spätt på antalet<br />
90-talsbilar som kräver reparationer.<br />
Ofta krävande sådana.<br />
– I mitten av 90-talet kom det ny<br />
teknik på bred front, som ABS-bromsar,<br />
luftkonditionering och krockkuddar.<br />
Vissa bilar är det svårt att få delar<br />
till. Elektronikkomponenter till vissa<br />
japanska märken från 1990-talet är<br />
dyra. Det <strong>fi</strong>nns bara originaldelar och<br />
ofta kan de bli dyrare än vad bilen är<br />
värd. Det är ett dilemma för ägaren,<br />
för<strong>klarar</strong> Tom Lindeman.<br />
Han och kollegorna konstaterar att<br />
en bil från 1995 rent objektivt är gammal,<br />
den är 16 år nu.<br />
– Men ägarna tycker inte det, utan<br />
vill behålla den länge än.
Snabbt och <strong>sm</strong>idigt<br />
En fördel med att ha en stabil kundkrets<br />
är att verkstaden känner kunderna och<br />
bilarna, vilket gör det <strong>sm</strong>idigare för båda<br />
parter.<br />
– När kunden ringer så minns jag ungefär<br />
när bilen var inne senast och vad jag<br />
gjorde åt den då, konstaterar Tom, som<br />
turas om med Tomas att sköta kundmottagning<br />
och beställningar.<br />
De nuvarande lokalerna har bra läge,<br />
invid huvudvägen. Nörheten till stan är<br />
en fördel, i området <strong>fi</strong>nns stormarknader,<br />
möbelbutiker, industrier, bilaffärer och<br />
reservdelsbutiker.<br />
Beslutet att satsa på ett samarbete<br />
med Mekonomen har visat sig lyckat.<br />
– Vi har fått mycket hjälp av butiken<br />
i Norrtälje. De har ett 20-tal verkstäder<br />
anslutna vilket gör att det <strong>fi</strong>nns lång erfarenhet,<br />
säger Tomas Borg.<br />
– En stor fördel är att vi har snabba<br />
leveranser. Delarna kommer med en dags<br />
varsel och det gör att vi kan ha <strong>sm</strong>å lager.<br />
Det är även <strong>sm</strong>idigt att handla från andra<br />
grossister och bilskrotar via Mekonomen,<br />
eftersom importbyråkratin minimeras.<br />
Åland står som bekant utanför EU:s<br />
skatteunion, vilket innebär skattegräns<br />
med tull- och momsformaliteter i handeln<br />
med utlandet.<br />
Expansion med frågetecken<br />
Bildoktorn är idag ansluten på den lägsta<br />
nivån. För att bli fullvärdig Mekonomenverkstad<br />
krävs utökad service, som däck<br />
och speciella oljor.<br />
– Mycket är ännu öppet när det gäller<br />
den framtida utvecklingen, inte minst<br />
eftersom Mekonomen själva etablerar sig<br />
i Finland, påpekar Tomas Borg.<br />
Bildoktorn har däremot valt att inte<br />
inrikta sig på <strong>nya</strong>re bilar med garanti, trots<br />
att det <strong>nya</strong> gruppundantaget (se separat<br />
artikel!) öppnar möjligheter.<br />
– Vi har inte kapacitet till det och dessutom<br />
tror vi att det <strong>fi</strong>nns en risk med de<br />
allt längre garantitiderna. En bil kan vara<br />
ganska sliten efter fem-sex år.<br />
Det <strong>fi</strong>nns dock andra vägar att expandera.<br />
– Flera storkunder har hört sig för om<br />
att skriva avtal om löpande service av<br />
hela deras bilpark för att få allt på samma<br />
ställe. För oss skulle det ge ökad stabilitet,<br />
men det är inte så lätt att rekrytera i<br />
nuläget, avslutar VD Tomas Borg.<br />
Text och foto: Jonny Mattsson<br />
Bilverkstadsjobbet kräver bra fysik.<br />
Tom Lindeman har lång erfarenhet<br />
av krångliga jobb, som här där han<br />
reparerar värmefläkten på en typisk<br />
kundbil från 1990-talet.<br />
<strong>Hur</strong> <strong>klarar</strong> <strong>sm</strong>-<strong>företagen</strong> <strong>nya</strong> <strong>krav</strong>?<br />
S-gruppen vill göra om ABC-tricket<br />
En skylt på<br />
väggen ut mot<br />
huvudvägen är enda<br />
marknadsföringen<br />
som behövts för att<br />
hålla verkstaden<br />
fullbokad.<br />
Alla typer av jobb blir aktuella på<br />
en allbilsverkstad. Från oljebyten<br />
och intervallservice till plåtjobb, eller<br />
som här hjullagerbyte på en pickup.<br />
Strax före jul anmälde sig ytterligare en aktör på den <strong>fi</strong>nländska bilverkstadsscenen<br />
och inte vilken som helst: handelsjätten S-gruppen ska inom<br />
några år bygga upp en egen heltäckande kedja, Karla, som vänder sig till<br />
alla bilägare. Målet är att skapa tydliga tjänstepaket och en viktig målgrupp<br />
är kvinnor. Kedjans enheter placeras i anslutning till dagens ABC-mackar<br />
eller koncernens stormarknader. Den första verkstaden öppnades i S:t<br />
Michel där regionhandelslaget köpt en privat bilverkstad. (JM)<br />
• •<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
23
24<br />
En salong med plats för<br />
fler proffs<br />
Största utmaningen för Hair<br />
House är att hitta tillräckligt<br />
med kunniga frisörer. Ytterligare<br />
ett tvåspråkigt proffs skulle<br />
ögonaböj få plats i arbetsgemenskapen,<br />
som nu består av<br />
sju personer.<br />
Utbildningen är populär och en mängd<br />
frisörer får examen varje år. Men långtifrån<br />
alla inleder en yrkeskarriär inom<br />
branschen.<br />
– De studerande är väldigt unga<br />
när de inleder sin utbildning. De kliver<br />
direkt från högstadiet in i en bransch<br />
där vardagen innebär hårt arbete.<br />
Maria Karp, företagaren som driver<br />
Hair House, tror att många unga flickor<br />
väljer frisörlinjen för att den verkar cool.<br />
Den ger kunskaper som kan komma väl<br />
till pass rent privat. Många nöjer sig<br />
med att piffa upp sig själv och vännerna<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
Maria Karp och Lena Sjöberg samt de fem andra frisörerna på Hair House<br />
använder numera mildare produkter i arbetet. Kunderna är hälso- och<br />
miljömedvetna och allt fler väljer doftfria produkter. Obelix agerar maskot ibland<br />
och har då titeln ”Obbe på jobbe´”.<br />
och övergår till att studera någonting<br />
annat efter examen.<br />
– Att ha flera ben att stå på är tidens<br />
melodi. Det är väl inget fel i det,<br />
men den som stiger av frisörsyrket har<br />
svårt att komma tillbaka. Det här är<br />
en modebransch som kräver ständig<br />
fortbildning och uppdatering.<br />
Skapar jobb och ger service<br />
Att Maria Karp har valt att låta företaget<br />
växa har många orsaker.<br />
– Det har dels en serviceaspekt.<br />
Det är viktigt att kunna ta emot kunder<br />
som vill komma. Säg nej på grund av<br />
bristande kapacitet till en kund och den<br />
personen söker sig till en annan frisör.<br />
En stor del av kunderna föredrar<br />
att besöka frisören kvällstid eller om<br />
lördagar. En större grupp av frisörer<br />
kan turas om att arbeta kvällar och<br />
lördagar. Kunderna får sin service och<br />
frisörerna behöver inte ta på sig en<br />
överstor arbetsbörda. Karp berättar att<br />
kvälls- och lördagstiderna snabbt blir<br />
fullbokade, men att verksamheten rullar<br />
på för full maskin redan från tidiga<br />
morgonen.<br />
Den ökade sysselsättning som ett<br />
växande företag åstadkommer välkomnas<br />
av såväl företagare, sysselsatta<br />
som samhälle.<br />
– Det är alltid roligt att kunna erbjuda<br />
jobb åt fler personer, säger Maria<br />
Karp.
Men grunden för alla positiva<br />
effekter torde <strong>fi</strong>nnas i företagarens<br />
inställning; att inte vara rädd för att<br />
arbeta hårt och ta en och annan risk.<br />
– När man vill framåt i livet så<br />
ångar man på och ser till att det hela<br />
tiden händer saker.<br />
Mildare produkter<br />
Även utbudet av produkter utvecklas.<br />
Maria Karp berättar att kunderna blivit<br />
allt mer hälso- och miljömedvetna.<br />
– Numera vill kunderna veta vad<br />
produkterna vi frisörer använder innehåller.<br />
Allt fler väljer till exempel bort<br />
allt som innehåller ammoniak.<br />
Marknaden och Hair House kan<br />
tillmötesgå kundernas önskemål.<br />
Ammoniaken har ersatts av en olja,<br />
mea-olja, i färgmedel. De <strong>nya</strong> produkterna<br />
täcker grått hår lika bra, men är<br />
mildare och ammoniakens kännspaka,<br />
stickande doft svävar inte längre över<br />
frisörstolarna.<br />
– Det innebär en förbättring också<br />
för oss frisörer. Det är klart att vi funderar<br />
över vilken påverkan de ämnen<br />
vi handskas med har på vår hälsa.<br />
Allt fler kunder föredrar doftfritt<br />
framom parfymerade schampon och<br />
andra hårvårdsprodukter.<br />
– Hair House har tagit in en hel<br />
serie av doftfria produkter, eftersom<br />
efterfrågan ökat så markant.<br />
Det beror inte bara på att andelen<br />
överkänsliga ökat. Väldigt många vill<br />
helt enkelt inte gå omkring och dofta<br />
parfym.<br />
Mode som helhet<br />
Kunderna är även intresserade av nyheter<br />
och trender. Modemedvetenhet<br />
är därför ett måste bland branschens<br />
proffs.<br />
– Väldigt många vill veta vilka trenderna<br />
för tillfället är, även om långtifrån<br />
alla väljer den senaste modefrisyren.<br />
Maria Karp berättar att hon och de andra<br />
frisörerna i företaget ständigt följer<br />
med utvecklingen. Modekurser varje<br />
vår och höst hör till fortbildningen.<br />
– Också modekurserna har förändrats.<br />
Informationen omfattar en större<br />
helhet numera. Allt från hårmode till<br />
<strong>sm</strong>ink och kläder <strong>fi</strong>nns på kursagendan,<br />
och dessutom har herrmodet<br />
kommit in i bilden.<br />
Frisörerna i företaget turas om<br />
att delta i kurser både i Finland och<br />
utomlands, för att vid hemkomsten<br />
dela med sig av kunskaperna till alla<br />
inom arbetsgemenskapen.<br />
– Dessutom håller vi ständigt<br />
ögonen öppna. Goda idéer kan man<br />
få genom teve, på stan och i tidningar.<br />
Nyhet: vård och konstverk<br />
Nyligen har Hair House kunnat bredda<br />
utbudet av service. Nagelterapeuten<br />
Natalia Gurchenkova tog kontakt och<br />
hyr nu in sig minst två dagar per vecka.<br />
Hennes företag Natalias Fashion nails<br />
ger kundernas naglar vackra ut<strong>sm</strong>yck-<br />
<strong>Hur</strong> <strong>klarar</strong> <strong>sm</strong>-<strong>företagen</strong> <strong>nya</strong> <strong>krav</strong>?<br />
ningar, men också vård för välmåendes<br />
skull.<br />
– Det här är stort i Ryssland och i<br />
många andra länder, säger Gurchenkova<br />
som utbildat sig i Moskva och nu<br />
delar sin tid mellan Närpes och Vasa.<br />
Hon berättar att intresset hos <strong>fi</strong>nländarna<br />
ökat i takt med att de insett<br />
mångsidigheten i nagelterapeutens<br />
arbete. Trötta och slitna händer och<br />
naglar behöver omhuldas, och pro<strong>fi</strong>lnaglar<br />
är långtifrån enda alternativet.<br />
Företagaren erbjuder även förlängning<br />
av ögonfransar, en tjänst som<br />
efterfrågas allt mer. •<br />
Text och foto. Anne Manner<br />
Natalia Gurchenkova visar exempel på konstverk som kan pryda naglar. Hon både<br />
förskönar och vårdar naglar samt förlänger ögonfransar. I bakgrunden en del av de<br />
diplom som nagelterapeuten tilldelats.<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
25
26<br />
18 000 fler omfattas av företagarnas<br />
pensionslag sedan årsskiftet.<br />
Av dem har 8 000 stått<br />
helt utanför den sociala trygghet<br />
som en försäkring ger. De<br />
övriga har lyft lön och därför<br />
försäkrats som löntagare.<br />
– Det <strong>fi</strong>nns personer som varit försäkrade<br />
enligt ArPL, det vill säga som löntagare,<br />
men som inte lyft någon lön. De<br />
har därför stått utanför det socialskydd<br />
som en pensionsförsäkring ger.<br />
Det berättar Kaj Aaltonen, kontaktchef<br />
på Pensions-Fennia och stationerad<br />
i Vasa.<br />
Enligt de <strong>nya</strong> bestämmelserna ska<br />
personer i ledande ställning som äger<br />
över 30 procent av aktierna i ett bolag,<br />
eller har motsvarande röstetal, teckna<br />
en FöPL-försäkring. Lagändringen gäller<br />
också personer i ledande ställning<br />
som tillsammans med familjemedlemmarna<br />
äger över hälften av aktierna<br />
eller motsvarande röstetal.<br />
Rabatt för <strong>nya</strong> inom FöPL<br />
Den som inte är försäkrad som arbetstagare<br />
ska teckna försäkring enligt<br />
FöPL senast den sista juni i år.<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
Kundchef Mia Nurminen på<br />
Fennia berättar att företagarna<br />
numera kan teckna ett onlineavtal,<br />
eller ge fullmakt till<br />
sin bokförare. Avtalet sparar<br />
mycket tid i <strong>företagen</strong>.<br />
– Oberoende av när under årets<br />
första halvår försäkringen tecknas,<br />
träder den i kraft från och med årets<br />
början.<br />
Den som är försäkrad som arbetstagare<br />
har tid på sig fram till den<br />
sista juni 2014, och då gäller samma<br />
retroaktiva regel: försäkringen träder<br />
i kraft i början av 2014. Kaj Aaltonen<br />
berättar att den som byter från en<br />
ArPL-försäkring till FöPL, får 25 procent<br />
i rabatt på premien de första fyra åren.<br />
Pensions-Fennia har sänt information<br />
till sina kunder och till bokförare.<br />
Något heltäckande register över de<br />
berörda <strong>fi</strong>nns inte.<br />
– Det är omöjligt för en utomstående<br />
att exakt veta vem inom ett företag<br />
som måste teckna en FöPL-försäkring.<br />
Vi gör vårt bästa för att informera, men<br />
ansvaret för att teckna en lagstadgad<br />
försäkring faller på de berörda.<br />
Arbetsinkomstens nivå<br />
Nu gäller det för de <strong>nya</strong> försäkringstagarna<br />
att ställa sig samma fråga som<br />
alla andra som tecknat FöPL-försäkring<br />
gjort:<br />
– Först ska företagaren fastställa<br />
nivån på sin årliga arbetsinkomst.<br />
Inom Pensions-Fennia innebär lagändringen ett idogt<br />
informationsarbete. Men ansvaret för att teckna en<br />
lagstadgad försäkring ligger på de berörda, berättar<br />
kontaktchef Kaj Aaltonen.<br />
Social trygghet för fler<br />
Den ligger som grund för bland<br />
annat pension och många av folkpensionsanstaltens<br />
ersättningar, så<br />
som sjukdagpenning. Lagen säger att<br />
arbetsinkomsten är den lön som skäligen<br />
bör betalas, om en person med<br />
motsvarande yrkesskicklighet avlönas<br />
att utföra företagarens arbete, eller<br />
den ersättning som annars kan anses<br />
motsvara nämnda arbete.<br />
Det är vanligt att unga företagare,<br />
speciellt i början av karriären, håller arbetsinkomsten<br />
på en låg nivå. Dels har<br />
de behov av att hålla kostnaderna nere<br />
och dels känns pensionen avlägsen.<br />
– Det årliga informationsbrev som<br />
numera går ut till företagarna innebär<br />
en förbättring. När företagaren ser<br />
vilken pension han eller hon kan räkna<br />
med på basen av nuvarande arbetsinkomst,<br />
ligger en befogad justering<br />
närmare till hands, säger kundchef Mia<br />
Nurminen på Fennia.<br />
Många av Nurminens kunder är<br />
företag som sysselsätter upp till fem<br />
personer.<br />
Flexibel avgift<br />
Numera <strong>fi</strong>nns även möjligheten till<br />
flexibel försäkringsavgift. Den kom i<br />
samband med en lagändring år 2005.
Peter Östman<br />
PARTISEKRETERARE<br />
RIKSDAGSVALSKANDIDAT<br />
PETERS KD-TEAM<br />
Tillskottsavgiften kan vara minst tio<br />
procent och högst lika stor som den<br />
fastställda avgiften. Tilläggsavgift kan<br />
betalas varje år. Den möjligheten har<br />
350 - 450 försäkrade per år utnyttjat,<br />
enligt statistik över hela landet gällande<br />
åren 2005 - 2009. En justering<br />
nedåt på mellan tio och 20 procent<br />
kan göras högst tre gånger på sju år.<br />
200 - 350 personer per år har gjort en<br />
sådan justering.<br />
Aaltonen gissar att flexibiliteten<br />
inte utnyttjas särskilt flitigt för att en<br />
uppdatering av den fastställda avgiften<br />
är enkel att göra varje år, om någon så<br />
önskar.<br />
– Men ovetskapen är säkert också<br />
en orsak till att flexibiliteten inte utnyttjas<br />
i högre grad, säger Nurminen.<br />
Justeringen är enklast att göra om<br />
företagaren tar kontakt i början av året.<br />
Då kan avgiften föredelas jämnt.<br />
– Avgiften slås ut över hela året,<br />
eftersom den grundar sig på en uppskattad<br />
årsinkomst. Risken är att en<br />
företagare som vill betala mer får en<br />
FÖRETAG SKAPAR<br />
ARBETSTILLFÄLLEN<br />
• Genom att förbättra Sm-<strong>företagen</strong>s<br />
verksamhetsförutsättningar kan dessa<br />
sysselsätta 1 miljon <strong>fi</strong>nländare före utgången<br />
av nästa valperiod.<br />
• Ersättningarna för föräldraledigheten bör<br />
bekostas av staten.<br />
• Företagarens socialskydd måste förbättras.<br />
• Systemet för dividendbeskattningen bör<br />
bibehållas på minst nuvarande 9 procents nivå.<br />
WWW.PETEROSTMAN.FI<br />
stor avgift i slutet av året, istället för<br />
en jämnare fördelning, för<strong>klarar</strong> Kaj<br />
Aaltonen.<br />
För att ytterligare förenkla företagarens<br />
försäkringsärenden erbjuds ett<br />
Värt att notera:<br />
Minimiarbetsinkomst år 2011 för FöPL-försäkring: 6 896,69 €/år<br />
Minimiarbetsinkomst som berättigar till arbetslöshetsersättning: 8520 €/år<br />
Minimiarbetsinkomst som berättigar till deltidspension: 13 793,37 €/år<br />
Högsta möjliga nivå för FöPL-arbetsinkomst 156 625 €/år<br />
Antal FöPL-försäkrade 31.12 2009:<br />
Män 125 021<br />
Kvinnor 65 713<br />
Genomsnittlig nivå år 2009:<br />
Män: drygt 20 000 €/år<br />
Kvinnor drygt 18 000 €/år<br />
online-avtal. Den som anlitar bokförare<br />
kan ge fullmakt till honom eller henne<br />
för nättjänsten. •<br />
Text och foto: Anne Manner<br />
Till den högsta inkomstklassen hörde 21 % av männen och 12 % av kvinnorna.<br />
Den genomsnittliga arbetsinkomsten i den högsta klassen var för män<br />
42 000 €/år och för kvinnor 44 000 €/år<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
27
28<br />
Företagarkryssning<br />
drog fullt hus<br />
Ett drygt tjugotal glada företagare<br />
deltog i Västkustens Företagarförenings<br />
traditionella<br />
picknick-kryssning från Åbo<br />
den 25 november 2010.<br />
Efter att VKF:s ordförande Magnus<br />
Johansson öppnat seminariedagen<br />
presenterade Kristin Stenström från<br />
Aktia bankens tjänster för företagare.<br />
Företags<strong>fi</strong>nansiering utgör ett exempel,<br />
ett annat exempel utgör företagarens<br />
möjlighet att få lån med avbetalning<br />
mot t.ex. en bil som används i företagsverksamheten<br />
som säkerhet, ett<br />
tredje exempel utgör den s.k. penninggömman.<br />
I penninggömman kan<br />
man placera kortfristigt kapital mot<br />
skälig ersättning. Tilläggsinformation<br />
om tjänsterna får du t.ex. från ditt närmaste<br />
Aktia-kontor eller på adressen<br />
www.aktia.<strong>fi</strong>.<br />
E-fakturering<br />
Aktias Kristin Stenström inledde om<br />
E-faktureringen. Dess poäng är att det<br />
skall vara lätt att skicka ut räkningar.<br />
E-fakturering sparar tid för företagaren,<br />
eftersom största delen av uppgifterna<br />
<strong>fi</strong>nns färdigt lagrade i bankens databas,<br />
och pengarna kommer snabbare till<br />
kontot, eftersom kunden får räkningen<br />
direkt till sin egen nätbank. Kunden<br />
kan inte heller göra t.ex. felskrivningar<br />
vid betalningen eftersom hans enda<br />
uppgift är att granska och godkänna<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
Ombud<strong>sm</strong>an Max Lindholm (i mitten) för<strong>klarar</strong> FiF:s målprogram för<br />
Väståbolands stads biträdande stadsdirektör Mikael Grannas. Bredvid<br />
Tage Österlund, företagare på restaurang Hjalmar´s i Korpo centrum.<br />
fakturan till betalning. Man brukar<br />
tala om e-fakturor om de skickas till<br />
konsumenter och nätfakturor om de<br />
skickas till företag, men det är fråga<br />
om samma sak.<br />
Alla banker har egna system,<br />
men Finvoice är den gemensamma<br />
grunden för alla nätfakturor. <strong>Hur</strong> som<br />
helst måste man alltid gå till den egna<br />
banken för att ingå avtal om e-fakturering.<br />
T.ex. staten tar inte längre emot<br />
pappersräkningar, och många kommuner<br />
och företag är på väg i samma<br />
riktning. Således kan det löna sig att<br />
som företagare börja förbereda sig på<br />
e-fakturering redan nu, innan det blir<br />
rusning i banken.<br />
Roy Färm som har ett bokföringsföretag<br />
ledde diskussionen om<br />
e-fakturering och bokföring. Han poängterade<br />
att bokföringen skall sparas<br />
i sex år, och bokslut samt balansböcker<br />
i tio år. Från publiken hördes det goda<br />
rådet, att man alltid kan spara en kopia<br />
på nätbanksbetalningarna på sin egen<br />
dator. Arkiveringen är alltså ytterst<br />
viktigt.<br />
Biträdande stadsdirektör Mikael<br />
Grannas från Väståbolands stad<br />
presenterade kommunens syn på efakturor.<br />
Staden anser att B2B och B2C<br />
faktureringen kan öka effektiviteten,<br />
eftersom kommunen kan hantera ett<br />
ökat antal fakturor med samma personalresurser.<br />
Kommunen tar emot efakturor,<br />
men håller först på att inleda<br />
utgående e-fakturering fr.o.m. 2011.<br />
Syftet är att få kvalitetsförbättring, att<br />
försnabba faktureringen och betalningen<br />
samt att få ett mindre antal<br />
betalningsstörningar. E-faktureringen<br />
kommer möjligen att piloteras med<br />
dagvårdsavgifterna.
Upphandling<br />
Grannas presenterade stadens upphandlingsverksamhet.<br />
Av stadens budget utgör social- och<br />
hälsovården och utbildningssektorn de<br />
absolut största posterna inom kommunens<br />
budget. De övriga posterna<br />
motsvarar en droppe i havet. Personalkostnaderna<br />
utgör ca 50 % av budgeten,<br />
medan inköp av tjänster ca 40 %.<br />
Staden köper bl.a. liv<strong>sm</strong>edel, el,<br />
mediciner och sjukvårdsartiklar, maskiner<br />
och litteratur.<br />
Köptjänsterna utgör ca 40 MEUR<br />
från stadens budget. De största parterna<br />
är följande: Egentliga Finlands räddningsverk,<br />
Taxi, Samfundet Folkhälsan,<br />
Åbo stad, Kårkulla Gillet, Mehiläinen<br />
Oy, Taksipalvelut, Matkahuolto Oy,<br />
Lemminkäinen Oyj, Lilla Ro-hemmet,<br />
Logica Suomi Ab, Lietois stad, Linja-<br />
Autoliitto, Merikoti, ATEA Finland och<br />
Skärgårdsvägen.<br />
Decentraliserad upphandling är<br />
regeln. Stadens enhetschefer och avdelningschefer<br />
(ca 60 personer) sköter<br />
upphandlingsverksamheten.<br />
Central upphandling gäller bl.a.<br />
inköp av papper, kopieringsservice, el,<br />
olja, bränsle, fjärrvärme, kontor<strong>sm</strong>aterial,<br />
banktjänster, revision, telefoni och<br />
IT-tjänster.<br />
Enligt Grannas kan lokala aspekter<br />
påverka upphandlingen. Bl.a. kan leverantörernas<br />
kunnande klart påverka<br />
upphandlingen - öppenhet gynnar alla<br />
parter. Annonseringen, som främst<br />
sköts via nätet, innebär att <strong>företagen</strong><br />
bör följa med de offentliga upphandlingarna.<br />
Om man i upphandlingen<br />
beaktar miljökriterier kan det gynna el-<br />
ler missgynna lokala aktörer beroende<br />
på situationen.<br />
Lokala aktörers konsortium kan<br />
öppna <strong>nya</strong> möjligheter för företagarna<br />
att svara gemensamt på upphandlingar<br />
av större värde och kvalitet. Grannas<br />
konstaterade, att underleverans också<br />
kan tillåtas i upphandlingsförfarandet,<br />
men det måste preciseras i offertbegäran.<br />
Det centrala enligt honom är att<br />
företagarna också får upphandlingsskolning,<br />
så att de lokala företagarna<br />
kan svara adekvat på offertbegäran.<br />
Språk<strong>krav</strong>et kan ges stor<br />
tyngd vid den offentliga<br />
upphandlingen<br />
Kommunen kan, om den vill, sätta ett<br />
språk<strong>krav</strong> som en viktig, central del<br />
av den offentliga upphandlingen som<br />
ett stort värde i upphandlingsofferten<br />
enligt Mikael Grannas. Detta tolkar jag<br />
som att alla svenskspråkiga och tvåspråkiga<br />
kommuner bör beakta så, att<br />
språkets ställning får den tyngd som<br />
motsvarar andan i Finlands grundlag.<br />
Rätt attityd och inställningen hos<br />
upphandlarna och företagarna är ytterst<br />
centrala. De kan också bereda<br />
gemensamma blanketter och databas.<br />
Det är också skäl att beakta skillnaden<br />
mellan deloffert och helhetsoffert,<br />
men generellt sett kan konstateras<br />
att det <strong>fi</strong>nns allt mer efterfrågan på<br />
helhetslösningar. Små upphandlingar<br />
kan ge konkurrensfördel för lokala<br />
producenter.<br />
Stadens upphandling för 2011<br />
innefattar en omfattande budget på ca<br />
8 MEUR, som kommer att publiceras<br />
på nätsidorna.<br />
På bilden fr.v. Frank Hellgren från Hotell Nestor i Korpo,<br />
näringslivsombud Tomas Eklund från Väståbolands stad och Kenneth<br />
Jansson från Byggnadsarbete Kenneth Jansson i Nagu.<br />
Som konklusion anser Väståboland<br />
att staden eftersträvar i sin upphandling<br />
tydliga, välde<strong>fi</strong>nierade kriterier<br />
som möjliggör en snabb, enkel, effektiv<br />
och objektiv bedömning av anbuden.<br />
Således kan man ta hänsyn till <strong>sm</strong>e<strong>företagen</strong>s<br />
möjlighet att lämna anbud.<br />
Väståbolands stad eftersträvar<br />
inom ramen för upphandlingslagen<br />
en öppen och tydlig dialog med leverantörer<br />
och potentiella leverantörer.<br />
Staden publicerar årligen en lista över<br />
planerade upphandlingar under året<br />
och aktuella upphandlingar på sina<br />
nätsidor.<br />
En livlig debatt om offentlig upphandling,<br />
Väståbolands stad och bl.a.<br />
Nagu hamn vidtog, vilket betyder att<br />
dessa frågor tål en fortsatt granskning<br />
med sakkunniga föreläsare och experter<br />
framledes.<br />
Till slut presenterade biträdande<br />
stadsdirektör Mikael Grannas statistik<br />
om företagsamheten inom Väståbolandsstad<br />
i relation till Västliga<br />
Finland.<br />
Näringslivsombudet Tomas Eklund<br />
från Väståbolands stad är kontaktperson<br />
mellan kommunen och <strong>företagen</strong>,<br />
med ansvar för affärsutrymmen och<br />
tomter samt kommunens näringslivspolitiska<br />
program. Eklund berättade<br />
att staden har ett företagsteam som<br />
förutom honom består av Karl-Henrik<br />
Stuns som är företagsrådgivare med<br />
ansvar för nygrundade, startande<br />
företag och startpengsärenden och<br />
Alf-Peter Heino som är energirådgivare<br />
för företag.<br />
Näringspolitiska kommittén har<br />
fastlagit följande tyngdpunktsområden<br />
för år 2011:<br />
• konsekvensbedömningen genomgås<br />
med avdelnings- och sektorchefer och<br />
tas i bruk åtminstone i ”klara” fall typ<br />
upphandling<br />
• synlighet, d.v.s. närvaro vid och<br />
ordnande av träffar och möten, uppdateringen<br />
av kommunens hemsidor<br />
jämte företagsregister<br />
• den kommunala upphandlingen<br />
• genomförning och uppföljning av en<br />
företagarenkät samt<br />
• attitydförbättring gentemot företagandet.<br />
Text: Max Lindholm<br />
Foton: Magnus Johansson<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
•<br />
29
30<br />
Pentti Känsäkangas och Victor Holm<br />
vann designtävlingen.<br />
Designtävling<br />
för global konkurrenskraft<br />
Industridesign och branding<br />
hör till satsningarna inom<br />
projektet Kvarken Global<br />
Business. En designtävling på<br />
båda sidor om Kvarken sållade<br />
fram totalt åtta pristagare.<br />
Grundidén för Kvarken Global Business<br />
(KGB) är att ge <strong>sm</strong>å och medelstora<br />
företag bättre förutsättningar att<br />
hävda sig globalt.<br />
– Idétävlingen Designrådet var<br />
ett led i den strävan. Fyra <strong>fi</strong>nalister i<br />
Finland och lika många i Sverige belönades.<br />
Alla priser bestod av utvecklings-<br />
och rådgivningstjänster utförda<br />
av designproffs.<br />
Det berättar projektchef Kurt Häggblad.<br />
Tävlingen ordnades av KGB, som<br />
är ett delprojekt inom Botnia Atlantica<br />
och <strong>fi</strong>nansieras av EU, i samarbete<br />
med flera partners i Finland och Sverige.<br />
Samarbetspartners på den <strong>fi</strong>nländska<br />
sidan var KGB:s projektägare<br />
Vasa Yrkeshögskola samt Muova, och i<br />
Sverige Design Västernorrland, Design<br />
Västerbotten samt Umeå Institute of<br />
Design.<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
Som juryns ordförande fungerade<br />
Robin Edman, vd SVID, Stiftelsen<br />
Svensk Industridesign. Bland jurymedlemmarna<br />
fanns två industridesigners,<br />
Dag Holmgren - som dessutom är<br />
professor vid Tekniska Högskolan - och<br />
Tommi Siljamäki från Muova.<br />
Affärsutvecklarna Lars Malmbom<br />
från Almi Sundsvall och Miun innova-<br />
Hög mysfaktor i bastun skapas av Lasilos och<br />
Holmwoods produkt ”bastudimmern”.<br />
tion samt Satu Lautamäki, Vasa Yrkeshögskola,<br />
hörde också till juryn.<br />
Innovatörer samt <strong>sm</strong>å och medelstora<br />
företag i Västerbotten, Västernorrland<br />
samt Österbotten och<br />
Mellersta Österbotten var välkomna<br />
att delta i tävlingen. •<br />
Text: Anne Manner<br />
Vinnare i Finland:<br />
Lasilo och Holmwood: armatur av trä med LED-teknik för bastubranschen.<br />
Andra pris:<br />
Westervik Gårdsbruk Ab: katastrofhus<br />
Fia Antus och Anders Aromäki: bänken Bob<br />
Mindix: transportkorgen Mindi för <strong>sm</strong>ådjur.<br />
Vinnare i Sverige:<br />
Zirkona Sweden: flexibel fästanordning för datorer och skärmar med fokus<br />
på fordonsindustrin.<br />
Andra pris:<br />
Wallmaker: rollerhandtag med rollerförvaring<br />
MidDec Scandinavia Ab: radonvarnare<br />
Stiftelsen Nämforsen: utveckling av hällristningsområde invid Nämforsen.
Nils Pada presenterade Mindi-korgen på svenska, medan Marke Ilonen<br />
berättade på <strong>fi</strong>nska. Korgen är tänkt för transport av <strong>sm</strong>å sällskapsdjur.<br />
Marknaden väntar<br />
- prisbelönta idéer på god väg<br />
Trä och belysning<br />
blev ett vinnande<br />
koncept. Produkten<br />
är klar och på väg ut på<br />
marknaden. Foto: Lasilo och<br />
Holmwood.<br />
Företagen Lasilo och Holmwood<br />
har arbetat idogt efter<br />
sin seger i idétävlingen Designrådet.<br />
Deras armatur av<br />
trä med LED-teknik är nu på<br />
väg ut i Finland, Ryssland och<br />
en mängd europeiska länder.<br />
Och ytterligare en produkt är<br />
under arbete.<br />
I november i fjol stod Pekka Känsäkangas<br />
och Victor Holm med varsitt<br />
blomsterfång i Muovas utrymmen<br />
i Vasa. Då var de nyblivna segrare i<br />
den idétävling som Kvarken Global<br />
Business ordnade. Priset de vann var<br />
utvecklings- och rådgivningstjänster av<br />
designproffs värt 8 500 euro.<br />
– Nu är vi så långt att de första<br />
modellerna är på väg ut på markna-<br />
den, berättar Victor Holm som driver<br />
företaget Holmwood.<br />
Vid tiden för tävlings<strong>fi</strong>nalen var<br />
idén ganska långt färdig, men de<br />
slutliga modellerna har de två samarbetande<br />
företagarna, både verksamma<br />
i Karleby, tagit fram under månaderna<br />
som gått.<br />
Priset bedömer segrarna som<br />
mycket betydelsefullt.<br />
Mysbelysning för bastu<br />
Holmwood och Lasilo samarbetar<br />
sedan tidigare och tillverkar olika bastuprodukter.<br />
Bastutermometrar och<br />
fuktighet<strong>sm</strong>ätare för bastur hör till de<br />
viktigaste produkterna. Allt säljs till en<br />
partiaffär, som sköter både exporten<br />
och försäljningen inom landet.<br />
Den <strong>nya</strong> produkten är lämpad för<br />
såväl bastu som för övriga utrymmen.<br />
– Vi ser det som viktigt att belysningen<br />
ska vara lätt att ta i bruk, säger<br />
Pekka Känsäkangas. Lasilo.<br />
Företagarna berättar att träet har<br />
en framträdande plats i belysningen.<br />
Produkten ser <strong>fi</strong>nländsk ut - fattas bara<br />
annat - och de <strong>sm</strong>å ljuspunkterna är<br />
dolda i träskapelsen. Produkten erbjuder<br />
lampor i regnbågens alla färger och<br />
Anders Aromäki och Fia Antus tar emot<br />
blommor av Annika hissa på Muova.<br />
belysningen går att variera i styrka och<br />
klarhet.<br />
– Belysningen har en överlägsen<br />
energieffektivitet och installeringen är<br />
både enkel att göra och säker.<br />
Produkten är utan vidare sprillans<br />
ny på marknaden.<br />
Lasilo och Holmwood presenterade<br />
ytterligare en idé vid tävlings<strong>fi</strong>nalen.<br />
När Pentti Känsäkangas placerade<br />
en vattenskål över en belysning som<br />
skiftade i färg, och ångan skapade en<br />
trolsk stämning, sträckte varje jurymedlem<br />
och varenda kotte i publiken<br />
på halsen.<br />
– Vi kan kalla den bastudimmer.<br />
Den är också på god väg från idé till<br />
produkt, säger Victor Holm.<br />
Cykelkorg för <strong>sm</strong>å<br />
sällskapsdjur<br />
De tre övriga <strong>fi</strong>nalisterna blev inte lottlösa.<br />
Alla belönades med designarbete<br />
värt 1 500 euro.<br />
Marke Ilonen, Mindix Öb i Vasa,<br />
är en av de som tilldelades andra pris.<br />
Hon presenterade sin upp<strong>fi</strong>nning<br />
Mindi-korgen, en cykelkorg tänkt i<br />
första hand för trygg transport av <strong>sm</strong>å-<br />
Forts. nästa sida<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
31
32<br />
hundar och katter. Korgen väger 3,2 kilogram<br />
och med 12 kilograms totalvikt är cykelfärden<br />
trygg.<br />
– I Finland <strong>fi</strong>nns cirka 300 000 <strong>sm</strong>åhundar<br />
och varje år föds 30 000 valpar. Det <strong>fi</strong>nns<br />
ett behov av en säker och trygg transport.<br />
Marke Ilonen berättar att cirka 20 hundar<br />
har fått provåka och alla har trivts bra i korgen.<br />
Det är inte meningen att promenaderna<br />
ska ersättas med cykelfärder, utan att hunden<br />
ska kunna följa med på utfärder och få sin<br />
motion på en mängd trevliga platser.<br />
– Korgen har en överdel och den går att<br />
låsa. Men låset följer inte med vid ett köp,<br />
eftersom jag inte vill signalera att hundar<br />
ska låsas in. Möjligheten att låsa är tänkt för<br />
att cyklisten ska kunna förvara en del saker i<br />
korgen.<br />
Korgen är större än de som <strong>fi</strong>nns på<br />
marknaden idag, och underlaget gör att det<br />
är vänligt för djurtassar. Matkassar får plats,<br />
liksom en bärbar dator. Ilonen vet att många<br />
gärna skulle cykla till arbetet, förutsatt att<br />
transporten av en dator skulle fungera.<br />
Katastrofhus<br />
Stefan Asplund, med företaget Westervik<br />
Gårdsbruk Ab i Vasa, deltog i tävlingen med<br />
sin idé ”katastrofhuset”. Produkten är tänkt<br />
som temporärt boende för katastrofdrabbade.<br />
– Katastrofhuset består av äkta, gammaldags<br />
tygbeklätt gummi. Eftersom huset<br />
är uppblåsbart krävs inga stora förvaringsutrymmen,<br />
och när katastrofen är ett faktum<br />
får de drabbade ett tillfälligt, värmeisolerande<br />
boende som skyddar från vatten, kyla och fukt.<br />
Asplund berättar att <strong>sm</strong>å säckar ingår i<br />
paketet. Säckarna kan fyllas med sand för<br />
att skapa stabilitet även vid storm. Kortsidorna<br />
på katastrofhuset bildar en triangel.<br />
Sidorna sätts ihop med blixtlås på sidornas<br />
ytterkanter. Huset är både tryggare och mera<br />
skyddande än tält. Asplund påminner om<br />
att miljön i ett katastrofdrabbat område är<br />
olidlig.<br />
– Vi bör hjälpas åt med att ta ansvar för<br />
människor som drabbas av katastrofer, säger<br />
Asplund som förklaring till varför han kläckt<br />
just denna idé.<br />
Flexibel bänk<br />
Inredningsarkitekterna och möbelformgivarna<br />
Fia Antus, Vasa och Anders Aromäki,<br />
Jakobstad, deltog i tävlingen med sin skapelse<br />
bänken Bob.<br />
– Bänken är främst tänkt för offentliga utrymmen.<br />
Den är flexibel; den går att anpassa<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
hanken<br />
FORTBILDnInG VaSa<br />
BEHÖVER DU FORTBILDNING INOM:<br />
» MARKNADSFÖRING OCH FÖRSÄLJNING?<br />
» LEDARSKAP?<br />
» EKONOMIHANTERING?<br />
Under 2011 arrangerar vi i samarbete med ELY-centralen i Österbotten<br />
följande högklassiga utbildningar för <strong>sm</strong>å och medelstora företag.<br />
UTBILDNING START<br />
» Effektiv marknadsföring och försäljning april<br />
» TE-Hankled V – Ledarskapsutbildning för nyckelpersoner september<br />
» Professionell ekonomihantering september<br />
MERA INFORMATION<br />
André Österholm, tfn 050-3626 746<br />
Yvonne Högholm tfn 040-3521 720<br />
BESÖK VÅR HEMSIDA<br />
hanken.<strong>fi</strong>/public/fortbildning_vasa<br />
enligt utrymme och behov av sittplatser,<br />
säger Antus och Aromäki.<br />
Möbeln är inte tänkt för massproduktion.<br />
Den ska tillverkas i takt<br />
med efterfrågan och arbetet ska<br />
göras av kunniga hantverkare. Materialet<br />
består av virke producerat i<br />
de <strong>fi</strong>nska skogarna.<br />
Stefan Asplund<br />
har konstruerat ett<br />
temporärt boende för<br />
katastrofdrabbade.<br />
– Vi vill ta gamla, beprövade<br />
metoder till heders och ge hantverket<br />
uppskattning. Vi vill skapa en<br />
möbel som är hållbar både fysiskt<br />
och estetiskt.<br />
Ambitionen är att skapa en möbel<br />
i ekologisk anda. •<br />
Text. Anne Manner<br />
Foto: Lasilo och Holmwood, Anne Manner
Nya regler om bruket av<br />
visstidsanställning<br />
Arbetsavtalslagens 1 kap. 3<br />
§ 3 moment gällande visstidsanställningar<br />
har ändrats<br />
1.1.2011.<br />
Företagarna i Finland var representerade<br />
i en arbetsgrupp som under<br />
hösten 2010 avgav ett förslag till en<br />
omformulering av arbetsavtalslagens 1<br />
kap. 3 §. Bakgrunden var att stadgandet<br />
som möjliggör bruket av visstidsanställningar<br />
om det <strong>fi</strong>nns motiverad<br />
grund för det hade börjat tillämpas<br />
ganska liberalt i praktiken, och på de<br />
senaste åren även i rättspraxis (t.ex. i<br />
de mycket mediasynliga domarna HD<br />
2008:29 och DH 2010:11).<br />
I den förstnämnda domen var det<br />
frågan om att sjukskötare som skötte<br />
en andningsförlamad patient hade<br />
visstidskontrakt, trots att patienten<br />
kunde leva flera år, varefter det skulle<br />
ha varit möjligt att erbjuda annat arbete<br />
inom sjukvårdsdistriktet.<br />
I det andra fallet gällde det Vanda<br />
stads upphandling av privata daghemsplatser<br />
av ett företag, som anställde<br />
visstidsanställda barndagvårdare för<br />
ett år i sänder, eftersom staden varje<br />
år gjorde ny upphandling.<br />
Arbetsgruppens rapport, som<br />
låg bakom regeringspropositionen,<br />
innehåller bl.a. en beskrivning av hur<br />
företagsverksamheten har ändrats<br />
under 2000-talets första årtionde så,<br />
att <strong>företagen</strong> allt mer koncentrerar sig<br />
enbart på sin kärnkompetens. Detta<br />
har inneburit att sådan verksamhet<br />
som tidigare har skötts i egen regi har<br />
börjat skötas via underleverans, andra<br />
kontraktuella former, visstidskontrakt<br />
m.m. Likaså konstaterar arbetsgruppen<br />
att det inom den offentliga sektorn<br />
uppstår situationer där arbetsavtalen<br />
är korta och bundna till viss tid p.g.a.<br />
upphandlingslagen.<br />
Fastän det i arbetsgruppens rapport<br />
står att arbetsgivaren har rätt<br />
att välja sättet hur arbetet sköts skall<br />
den tvingande lagstiftningen följas.<br />
Därefter konstateras att arbetsgivaren<br />
har rätt att reagera på t.ex. sviktande<br />
marknadsefterfrågan även om de anställda<br />
har arbetsavtal som gäller tills<br />
vidare, via t.ex. permitteringar och uppsägningar<br />
eller ombildande till deltid.<br />
Läs härom mer under Arbetsgivarens<br />
ABC-del på sidan www.yrittajat.<strong>fi</strong>.<br />
På dessa grunder har arbetsavtalslagen<br />
ändrats 1.1.2011 så, att 1<br />
kap. 3 § 3 moment lyder som följer (L<br />
21.12.2010/1224):<br />
”Det är inte tillåtet att upprepat<br />
använda arbetsavtal för viss tid när<br />
antalet visstidsavtal eller den sammanlagda<br />
avtalstiden eller den helhet som<br />
avtalen bildar visar att arbetsgivarens<br />
behov av arbetskraft är permanent.”<br />
Vad innebär det i praktiken?<br />
Detta innebär att situationer som i de<br />
ovan nämnda fallen och i alla framtida<br />
fall där man använder tidsbundna<br />
arbetsavtal granskas helhet<strong>sm</strong>ässigt<br />
utgående från en mer allmän syn på<br />
om det skulle ha gått att undvika användandet<br />
av dylika kontrakt på något<br />
sätt. <strong>Hur</strong> stadgandet kommer att tolkas<br />
i rättspraxis är svårt att förutspå.<br />
Redan nu har man på arbetsgivarhåll<br />
framfört att meningen egentligen inte<br />
är att ändra på gällande praxis, varvid<br />
arbetstagarsidan gällt har konstaterat<br />
att lagändringen skall innebära förändringar<br />
i det praktiska arbetslivet. <strong>Hur</strong><br />
det blir resterar att se.<br />
Det är värt att notera att hela idén<br />
bakom lagstiftningen i sig redan fanns<br />
inbakad i den tidigare lagstiftningen<br />
och i regeringens proposition till ny<br />
arbetsavtalslag. Endast Företagarna<br />
i Finland och Kommunarbetsgivarna<br />
KT ansåg att förslaget som förelåg<br />
inte i sig kunde utgöra stommen för<br />
ny lagstiftning som i sak ändå enbart<br />
bygger på redan existerande rättsliga<br />
principer.<br />
Text: Max Lindholm, jur. kand. •<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
33
34<br />
Företagarens vardag<br />
Den 16 december 2010 är en<br />
dag vi inte kommer att glömma<br />
i första taget. Den dagens<br />
händelser gav oss huvudvärk<br />
under hela slutruschen av<br />
fjolåret, och ger oss ännu<br />
vissa stressymtom.<br />
Onsdagen den 15 december var det<br />
som normalt lönedag. Dessutom utbetalade<br />
vi den extra månadslönen som<br />
de anställda har rätt till i december.<br />
Fjolåret, i synnerhet den andra<br />
halvan av året, var ett uruselt turistår.<br />
Det betydde att vi ovanligt ofta hade<br />
brist på kontanter, och jag var tvungen<br />
att betala med check betydligt oftare än<br />
normalt. Löner brukar jag undvika att<br />
betala med check, eftersom ingen av<br />
våra anställda har ett bankkonto (värt<br />
en annan artikel). Då vi använder en<br />
bank som inte har kontor här, betyder<br />
det att den som inte har konto i den<br />
lokala banken måste åka till närmaste<br />
ort där vår bank har ett kontor för att få<br />
sina slantar. I november och december<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
i Latinamerika<br />
Onödig huvudvärk..!<br />
var jag flera gånger ändå tvungen att<br />
betala löner med check.<br />
På onsdagskvällen hade jag glömt<br />
att skriva ut checken åt vår kvällskock<br />
Nohemi. Hon bodde då tillsammans<br />
med sin sambo, vår gårdskarl, i deras<br />
gårdskarlsstuga på hotelltomten. Normalt<br />
skulle hon ha väntat till följande<br />
morgon för att få checken. Den här<br />
kvällen hade hon inte lika bråttom<br />
”hem” som vanligt utan väntade tålmodigt<br />
på sin lönecheck. Lite ovanligt<br />
tänkte jag, men ägnade inte desto<br />
mera tankar åt brådskan. Till saken<br />
hör att hennes son sen ett drygt halvår,<br />
arbetade som servitör på halvtid. Han<br />
jobbade inte den dagen, men hon<br />
var också väldigt mån om att få hans<br />
innestående lön.<br />
Följande dag vid middagstid kom<br />
Eleazar, hennes sambo, och ville tala<br />
med mig mellan fyra ögon. Han berättade<br />
upprört att ”frugan” hade tagit allt<br />
sitt pick och pack, deras dotter, sonen<br />
(som har en annan far) och sonens<br />
sambo med sig. Kändes svårt att tro<br />
att hon hade stuckit iväg utan att säga<br />
Till höger vår kvällskock Nohemi, t.h. en tidigare anställd som hjälpte henne ”fly”,<br />
förberedande grillat kött på guatemalanskt sätt (något vi erbjuder endast grupper).<br />
något. Hon hade jobbat hos oss i tre<br />
och ett halvt år. Paret har förvisso haft<br />
flera svåra duster, och hon har flyttat ut<br />
ur gårdskarlsstugan vid minst tre tillfällen<br />
tidigare. Ändå fortsatt jobba hos<br />
oss - och flyttat tillbaka. Hon var vår<br />
överlägset skickligaste kock, Violetas<br />
högra hand och den av våra anställda<br />
vi kände mest förtroende för.<br />
Under eftermiddagen inflöt mer information<br />
och på kvällen stod det helt<br />
klart att vi inför årets slutrusch hade<br />
blivit av med inte bara vår kvällskock,<br />
utan också en av våra två stadigvarande<br />
servitörer plus att vi precis hade<br />
börjat skola upp sonens sambo för att<br />
rycka in som extrahjälp. Från den 25<br />
december till den 2 januari behövde<br />
vi dagligen dubbelt fler anställda än<br />
under normala tider. Att tio dagar<br />
innan bli av med tre personer på en<br />
gång, var en <strong>sm</strong>äll som gav oss mycket<br />
huvudbry.<br />
Vi kunde förstås inte göra som<br />
strutsen och stoppa ner huvudet i<br />
sanden. Det var bara att bita i det sura<br />
äpplet och börja söka ny personal. Inte<br />
lätt! Några månader tidigare hade vi<br />
anställt en ung, ensamstående mor för<br />
fram för allt veckosluten. Hon har fyra<br />
års erfarenhet från en annan hotellrestaurang<br />
- ett av de billigaste hotellen<br />
här på stranden och med andra <strong>krav</strong><br />
-och henne startade vi genast med att<br />
utbilda som ersättare för Nohemi. Vi<br />
har en diger meny, så hon lärde sig<br />
självfallet inte alla recept på en dag<br />
eller ens en vecka. Betydde att Violeta,<br />
som står bakom 90% av recepten för<br />
den mat vi serverar, skulle vara i köket<br />
varje dag från tidig eftermiddag (vi har<br />
en duktig ung dam som har ansvaret<br />
för köket dagstid, och hon tillreder<br />
absolut våra bästa frukostar. Hon har<br />
aldrig velat ta ansvaret som kock men
har med tiden lärt sig bättre och bättre<br />
hur de flesta rätter ska prepareras - hon<br />
är en av de få guatemalaner jag vet som<br />
underskattar sin egen kapacitet) till sen<br />
kväll.<br />
Sen. Visst hittade vi <strong>nya</strong> människor.<br />
Men opreparerade. De skulle lära sig<br />
i stort allt från noll! Gick hyfsat, men<br />
gav oss båda mycket merarbete. Och<br />
början var svår. Den första morgonen<br />
i nyårsveckan med fler gäster kom katastrofen.<br />
Egentligen mitt eget fel, men<br />
kvällen innan tänkte jag bara ok, vi har<br />
inte så många gäster, och vi har mer<br />
än tillräckligt med folk i köket och för<br />
serveringen. Det jag glömde var att de<br />
flesta var <strong>nya</strong> och INTE vana att jobba<br />
under stress. Normalt behövs jag inte<br />
längre under frukostserveringen. När<br />
jag var ner i restaurangområdet genast<br />
frukostserveringen hade börjat var allt<br />
lugnt. Tog mitt kaffe, satte mig vid<br />
datorn och ägnade mig åt annat. 20<br />
Kom, <strong>sm</strong>aka på Guatemala<br />
- landet med evig vår!<br />
Upplev hisnande, serpentinslingrande vägar,<br />
bestig en aktiv vulkan, möt djungeln<br />
med sina skrikande apor eller de palmbeklädda<br />
kustlandskapen, vandra på marknader<br />
som lyser av regnbågens färger,<br />
njut av ”världens vackraste sjö”, beundra<br />
majestätiska mayaruiner, ett världskulturarv<br />
och ett världsnaturkulturarv..! OCH<br />
MYCKET MERA!<br />
Guatemala har oerhört mycket att erbjuda dig som<br />
turist - det är kanske inte alltid så enkelt att leva här,<br />
men turistlandet Guatemala bjuder på mycket även åt<br />
en erfaren resenär som sett lite av varje.<br />
För dig som är intresserad, sänd oss ett mejl och berätta<br />
hur länge du/ni planerar att stanna, och vi gör upp<br />
ett personligt program för er. Det kan vara allt från en<br />
rundtur med egen guide med hotell, frukost, inträden och<br />
rundturer inkluderade till hur ni reser runt med de<br />
allmänna transporterna (”shuttles” som tar turister till<br />
och från olika re<strong>sm</strong>ål) och ni själva sköter om hotellbokningar<br />
etcetera. För dig som vill förkovra din spanska,<br />
är Guatemala en av de billigaste och effektivaste<br />
studieplatserna...<br />
Skriv och berätta om dina önskemål, och vi planerar<br />
din resa enligt det! info@hotelateliedelmar.com eller<br />
stigbjorkas@gmail.com<br />
Välkommen till en annorlunda värld!<br />
Stig & Violeta Björkas, www.hotelateliedelmar.com<br />
minuter senare när jag kom ner var<br />
det ”full” katastrof! Inget fungerade -<br />
alltför många gäster hade kommit på<br />
en gång för att äta. Våra <strong>nya</strong>nställda<br />
klarade inte av ruljansen. Ryckte in,<br />
började hjälpa till, tog hand om gäster<br />
som inte hade blivit omskötta på<br />
bästa vis, och lyckades få ordning på<br />
fortsättningen. Det som redan hade<br />
passerat, tror jag att vi lyckades parera<br />
rätt bra. Efter det var jag varje morgon<br />
nere i restaurangen under frukostserveringen.<br />
Nu en månad senare kan<br />
jag/vi ännu behövas ibland, men inte<br />
på samma sätt.<br />
Nu i slutet av januari känns det<br />
ändå som om vi så <strong>sm</strong>åningom igen<br />
- för hur länge? - har personalsituationen<br />
under kontroll. De känner bättre<br />
och bättre till sina ansvarsområden.<br />
De lär sig dagligen mer och mer. Ändå<br />
har vi nog en rätt lång väg att vandra<br />
innan vi vågar känna att det fungerar.<br />
Kanske längre än någonsin för vi har<br />
nu redan, under mindre än fyra års tid,<br />
blivit besvikna alltför många gånger.<br />
Orsakerna till att det är så svårt<br />
att hitta pålitlig personal är fram för<br />
allt brist på utbildning OCH landets<br />
kultur. Det <strong>fi</strong>nns förvisso en del med<br />
bra utbildning - här på kusten är de<br />
dock synnerligen ovanliga - men oftast<br />
kommer de från familjer med (alltför)<br />
mycket pengar och är bortskämda<br />
snorvalpar ännu i 30-årsåldern. Tar<br />
inget ansvar, flyr undan problemen eftersom<br />
pappa och mamma alltid <strong>fi</strong>nns<br />
i bakgrunden! Jag vill dock INTE påstå<br />
att det inte <strong>fi</strong>nns duktiga guatemalaner,<br />
men igen för den som vill etablera sig<br />
i ett latinamerikanskt land, är det här<br />
värt mycket noggranna analyser. Duktiga<br />
människor <strong>fi</strong>nns, men det gäller<br />
att hitta dem! •<br />
Hasta luego, Stig Björkas<br />
stig.bjorkas@gmail.com<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
•<br />
35
36<br />
MÄSSKALENDERN<br />
Mässkalendern våren 2011<br />
Här är vårens viktigaste mässprogram för industri, service och handel i Europa. En mer komplett<br />
och uppdaterad kalender med information om viktiga mässor hittar Du på Företagarna på Ålands<br />
hemsida: www.foretagare.ax<br />
1-4.3 Z - Underleverantör<strong>sm</strong>ässan (komponenter, teknik, tjänster) Leipzigmässan<br />
1-5.3 CeBIT 2011 (informationsteknologi, telekom, elektronik) Hannovermässan<br />
3-6.3 Hem & Villa (heminredning, boende, trädgård, teknik) Malmömässan<br />
5-13.3 Allt för Sjön (båtar, motorer, vattensport, utrustning) Stockholm<strong>sm</strong>ässan, Älvsjö<br />
6-9.3 Mipel + Micam + Mifur (lädervaror, skodon, pälsar) Milanomässan<br />
8-11.3 Scanbuild (byggteknik, material, maskiner, utrustning) Svenska Mässan, Göteborg<br />
9-13.3 ITB Berlin (Europas ledande resemässa) Berlinmässan<br />
10-12.3.3 Expo HoReCa (hotell, restaurang, storkök, liv<strong>sm</strong>edel, vin) Sportivno Komplex, S:t Petersburg<br />
10-13.3 Vildmark & Äventyr (jakt, <strong>fi</strong>ske, friluftsliv) Stockholm<strong>sm</strong>ässan, Älvsjö<br />
10-13.3 Rum & Trädgård (heminredning, trädgårdsliv, utrustning) Kistamässan, Stockholm<br />
11-13.3 Havet Kallar (båtar, motorer, utrustning, båtturi<strong>sm</strong>) Mässcentrum, Åbo<br />
11-13.3 Bygg & Husteknik (husbyggnad/el/VVS/maskiner) Paviljongen, Jyväskylä<br />
12-20.3 EQUITANA (världsledande hästsportmässa) Essenmässan<br />
13-16.3 Food & Drink Event (liv<strong>sm</strong>edel, drycker) ExCel, London<br />
13-14.3 Copenhagen Inernational Fashion Fair (mode, trender) Bella Center, Köpenhamn<br />
15-17.3 Tekniska Mässan (industriteknik, automation, metallbearbetning) Lenexpo, S:t Petersburg<br />
15-19.3 ISH (VVS-teknik, badrum, pumpar, rör, energi) Frankfurtmässan<br />
16-17.3 Easyfairs Telecom + Internet + Security + Digital Marketing Kistamässan<br />
16-20.3 CREATIVA (konst, hantverk, hobby, glas, foto) Westfalenhalle, Dortmund<br />
17-20.3 MAJA 1 (arkitektur, byggteknik, el, VVS) Kipsala Center, Riga<br />
18-20.3 RAKSA (byggteknik, material, maskiner, verktyg) Lahti<strong>sm</strong>ässan<br />
18-21.3 Beauty Int + Top Hair (ko<strong>sm</strong>etik, skönhet, frisyrmode) Düsseldorfmässan<br />
18-23.3 InterNorga (hotell, restaurang, storkök, bageri, gastronomi) Hamburgmässan<br />
19-20.3 Åland<strong>sm</strong>ässan (bygg, hem, stuga, trädgård, båt, fritid) Baltichallen, Mariehamn<br />
22-24.3 Industriunderhåll (fastighetsservice, drift, renhållning) Mässcentrum, Helsingfors<br />
24-25.3 Sportec + Gymtec + Fysiotec (idrottsanläggningar) Pirkkahallen, Tammerfors<br />
24-26.3 Eurostampi + Subfornitura + Motek (metallindustri) Mässcentrum, Parma<br />
24-26.3 Fishing 2011 (båtar, <strong>fi</strong>skeriteknik, utrustning, förädling) SECC, Glasgow<br />
28-31.3 AutoVAK RAI (bilverkstad, maskiner, verktyg, service) RAI, Amsterdam<br />
29-31.3 European Coatings Show (ytbehandling, limning, tätning) Nürnbergmässan<br />
29-31.3 TRAFFEX (tra<strong>fi</strong>ksäkerhet, gatubyggnad, underhåll) NEC, Birmingham<br />
29-31.3 JEC Composites (materialteknik, RFID, maskiner) Port de Versailles, Paris<br />
31.3-3.4 Furniture + BMT (möbler, tillverkning, snickeriteknik) Litexpo, Vilnius<br />
1-3.4 Elmia Sport<strong>fi</strong>skemässan (utrustning, kläder, uteliv) Elmia, Jönköping<br />
4-8.4 Hannover Messe (industriteknik, IT, underleverans, energi) Hannovermässan<br />
5-7.4 Equipe Nordic (hotell, restaurang, storkök, restauramninredning) Kistamässan, Stockholm<br />
6-7.4 Nolia Skydd (säkerhetsteknik, brandskydd, övervakning) Noliamässan, Umeå<br />
6-8.4 RESALE (begagnad industriteknik, maskiner, fordon) Stuttgartmässan<br />
6-9.4 Pro Light Sound (belysning, ljudsystem, scenteknik) Frankfurtmässan<br />
6-10.4 Inventions (ny teknik, innovation, <strong>nya</strong> produkter) Palexpo, Genève<br />
12-13.4 Easyfairs Butiksleverantör (handel, inredning, utrustning) Kistamässan<br />
12-14.4 Scanbuild (byggmaterial, maskiner, teknik, system) Bella Center, Köpenhamn<br />
12-14.4 Sign & Digital + Electronics (reklam, IT, elektronik) NEC, Birmingham<br />
12-14.4 Euro<strong>fi</strong>shing (båtar, <strong>fi</strong>skeriteknik, utrustning, förädling) BEC, Bilbao<br />
12-17.4 Int. Möbelsalongen (möbler, köksinredning, badrum) Milanomässan<br />
14-17.4 BOIS - Euro Wood Show (möbelindustri, snickeriteknik) Alpexpo, Grenoble<br />
16-17.4 Österbottens Stormässa + Trädgård + Bokmässan Botniahallen, Korsholm<br />
Företagsnyckeln 1/2011
FÖRETAGSBILEN<br />
Klarar både laster och livsstil<br />
Kombimodellen av Opel Astra<br />
har vuxit till sig rejält och erbjuder<br />
både praktisk användbarhet<br />
och snygg design.<br />
Även Opel har anammat den mera<br />
flärdfulla formgivningen. NyaAstraSport<br />
Tourer har som namnet antyder<br />
en akter med högt updragna sidorutor<br />
i kombination med en fallande taklinje.<br />
Likheterna med likaledes <strong>nya</strong> Volvo<br />
V60 är slående, men måttmässsigt<br />
har Astran övertaget. Den har vuxit<br />
med inemot 20 cm på längden och<br />
mäter nu 470, vilket är 7 cm mer än<br />
Volvon. Opeln är därmed klart störst<br />
i ”kompaktklassen”, större än huvudkonkurrenten<br />
VW Golf Variant, men<br />
praktiska Skoda Octavia Combi lastar<br />
mer i volym.<br />
Astrans lastutrymme är dock föredömligt<br />
utformat, med raka sidor och<br />
en durk som blir helt slät när baksätet<br />
fälls ned. Fällningen sker enkelt med en<br />
knapp på sidopanelen baktill. Ryggstödet<br />
är delat 60/40 och alla versioner<br />
har skidlucka som standard. Den maximala<br />
lastlängden är 183 cm och under<br />
golvet <strong>fi</strong>nns ett stort förvaringsfack<br />
som även rymmer insynsskyddet.<br />
Den ökade bredden märks i baksätet<br />
som rymmer tre personer. Även<br />
takhöjden räcker till för långa personer,<br />
delvis på bekostnad av en låg sittdyna<br />
som i kombination med hög midjelinje<br />
ger dålig utsikt för barn. Benutrymmet<br />
är skapligt, om än inte i taxiklass.<br />
På förarplatsen är det gott om plats<br />
och lätt att hitta en bra körställning.<br />
Valbar säkerhetsutrustning som Opel<br />
Eye (750 euro), en kamera som läser<br />
vägskyltar och har <strong>fi</strong>lbytesvarning, samt<br />
det innovativa ljussystemet AFL (1.285)<br />
med sju olika program underlättar<br />
körningen.<br />
Nya snåla kraftpaket<br />
Under huven <strong>fi</strong>nns numera stor valfrihet.<br />
Ba<strong>sm</strong>otorn på 1,4 liter och 100 hk<br />
fås bara i instegsversionen Essentia<br />
och liksom 1,6-liter<strong>sm</strong>otorn är bekant<br />
Den <strong>nya</strong> kombimodellen av Opel Astra<br />
har en tilltalande design utan att ge<br />
avkall på de praktiska egenskaperna.<br />
Bilen fås med mycket ny teknik och<br />
motorutbudet omfattar nu moderna <strong>sm</strong>å<br />
turbomotorer och fyra snåla dieslar.<br />
från föregångaren. Dessa levereras<br />
med femväxlad låda, medan de större<br />
maskinerna kombineras med sexväxlat.<br />
Volymmotorn är 1,4 turbo på 120<br />
eller 140 hk och på topp <strong>fi</strong>nns 1,6 turbo<br />
med 180 hk. Dessutom <strong>fi</strong>nns tre dieslar<br />
på 110,125 eller 160 hk. Senare kommer<br />
även en 95-hästarsdiesel med CO2utsläpp<br />
på endast 109 g/km.<br />
Den mindre turbon har fullt tillräckliga<br />
prestanda för familjebruk och<br />
nöjer sig med 5,9 liter enligt deklarationen.<br />
Tack vare rejält vridmoment<br />
<strong>fi</strong>nns det god segdragning<br />
och omkörningsresurser.<br />
140-hästaren ger marginella<br />
tillskott, men kostar<br />
å andra sidan bara 700<br />
mera. Bilen går ovanligt<br />
tyst för bilklassen, även<br />
med dubbdäck och har<br />
tydlig storbilskänsla.<br />
Priserna börjar på<br />
20.500 och går upp till<br />
knappt 29.000 för 2.0<br />
diesel. Automatlåda med<br />
sex steg <strong>fi</strong>nns som tillval<br />
till 1,4T för 1.620 och till<br />
största dieseln för 2.000<br />
euro. Utöver Enjoy <strong>fi</strong>nns<br />
en sportversion (+1.800) och lyxutförandet<br />
Co<strong>sm</strong>o (+2.000).<br />
Med tanke på att Astran även är<br />
välutrustad med bland annat aktiva<br />
nackskydd, farthållare, färddator, regnsensor<br />
och kan fås med en mängd<br />
moderna tillval så förefaller den som<br />
ett mycket prisvärt köp.<br />
Text och foto: Jonny Mattsson<br />
Opel Astra Sports Tourer 1.4T Enjoy<br />
Mått: 470 x 181 x 153 cm<br />
Axelavstånd: 268 cm<br />
Vändcirkel: 11,4 m<br />
Vikt/last: 1.440/590 kg<br />
Släpvagnsvikt: 710/1.200 kg<br />
Bagage: 500/1.550 liter<br />
Däck: 205/60-16<br />
Motor/effekt: R4 1.4 turbo 16 V/120 hk<br />
Växellåda: 6-växlad manuell<br />
Prestanda: 11,2 s/190 km/h<br />
Förbrukning: 6,1 l/100 km<br />
CO2-utsläpp: 144 g/km<br />
Tankvolym: 52 liter<br />
Pris: 23.716 euro<br />
Förmånsvärde: fri bilförmån 550,<br />
bruksförmån 370 e/mån<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
•<br />
37
38<br />
FÖRETAGSBILEN<br />
Orolig vinter ger pristopp<br />
Efter en kontinuerlig uppgång under hösten steg priset på råolja i januari till sin<br />
högsta nivå på två år, då den passerade 100-dollarsgränsen till följd av ökande<br />
efterfrågan i Asien samtidigt som pipelinen Trans Alaska drabbades av rörbrott.<br />
Oroligheterna i norra Afrika och risken för att de sprider sig till de viktigare<br />
Opec-länderna ledde till att även Brent-oljan nådde tresiffrigt i början av februari.<br />
De raf<strong>fi</strong>nerade produkterna har följt med i prisrallyt och i synnerhet eldningsoljan<br />
har stigit kraftigt som följd av den stränga vintern i Europa. Spotpriset på<br />
bensin var i början av februari 850 dollar per ton medan dieseloljan låg på 880.<br />
Den lätta brännoljan nådde efter en snabb uppgång 860 dollar och därmed högre<br />
än bensinen. Samma förhållande rådde under oljepristoppen sensommaren<br />
2008, men då låg samtliga kvaliteter över 1.000 dollar.<br />
Företagsnyckelns återkommande prisjämförelse på tra<strong>fi</strong>kbränslen i kustregionen<br />
visar att prisstegringen på värld<strong>sm</strong>arknaden i kombination med energiskattereformen<br />
lett till betydande nivåhöjningar. Sedan föregående mätning<br />
är uppgången 10 procent på bensin och 17 procent på dieselolja. Jämfört med<br />
läget för två år sedan har bensinpriset stigit med 35 cent, dieseln med 33 och<br />
brännoljan med hela 47 cent eller 70 procent.<br />
Enligt Olje- och gasbranschens centralförbund steg priset på brännolja från<br />
december till januari med<br />
drygt 12 cent per liter, varav 9,5<br />
cent var skatter, och noterades<br />
till 1,05 euro.<br />
Försäljningen av 98 oktan<br />
har i Finland fyrfaldigats efter<br />
årsskiftet och står nu för 27<br />
procent av bensinhandeln mot<br />
omkring 7 procent tidigare.<br />
Prisskillnaden mellan 95 och<br />
98 oktan har efter reformen<br />
ökat från tre till fem cent per<br />
liter.<br />
Följ med prisläget på webben.<br />
Se www.polttoaine.net<br />
samt www.tankkaus.com<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
•<br />
Bränslepriser i Svensk<strong>fi</strong>nland<br />
25.1.2011 (Neste)<br />
Pumppris per liter 95E Diesel<br />
euro euro<br />
Karleby 1,499 1,319<br />
Jakobstad 1,514 1,319<br />
Vasa 1,509 1,309<br />
Kristinestad 1,499 1,299<br />
Åbo 1,509 1,319<br />
Mariehamn 1,529 1,319<br />
Pargas (aut) 1,464 1,274<br />
Ekenäs 1,559 1,339<br />
Kyrkslätt 1,549 1,359<br />
Esbo 1,519 1,339<br />
Borgå (aut) 1,479 1,289<br />
Lovisa 1,499 1,299<br />
Medelpris 1,511 1,315<br />
Nya bilar i fokus<br />
jorden runt<br />
Bilmässorna startade traditionsenligt i<br />
bilstaden Detroit, där de tre stora åter<br />
fått upp farten efter krisen. I Europa<br />
är Genèvesalongen upptakten och<br />
bland många nyheter <strong>fi</strong>nns Saab 9-5<br />
SportCombi, betydligt rymligare än<br />
föregångaren, och Volvo V60 som laddhybrid<br />
med 50 km aktionsradie på el.<br />
Internationella bilsalonger 2011<br />
1-13.3 Genève<br />
24.3-3.4 Belgrad<br />
31.3-10.4 Söul<br />
6-10.4 S:t Petersburg<br />
12-14.4 Birmingham (transportfordon,<br />
bilverkstad)<br />
12-23.4 Amsterdam<br />
20.4-1.5 New York<br />
12-22.5 Barcelona<br />
16-26.6 Buenos Aires<br />
13-17.9 Moskva (transportfordon)<br />
13-25.9 Frankfurt (bilar, mc,<br />
verkstad)<br />
6-16.10 Johannesburg (även<br />
transportfordon)<br />
4-13.11 Aten och Lissabon<br />
17-20.11 Milano (transportfordon)<br />
25-27.11 Istanbul (transportfordon)<br />
30.11-11.12 Tokyo<br />
3-12.12 Bologna<br />
Det <strong>sm</strong>äller oftast<br />
i Mariehamn<br />
Statistik från Tra<strong>fi</strong>kförsäkringscentralen<br />
för 2009 visar att Mariehamn har<br />
landets högsta tra<strong>fi</strong>kskadefrekvens<br />
i relation till befolkningen, med 35<br />
skador per 1.000 invånare. Näst mest<br />
skadedrabbade orten är Jakobstad (31)<br />
följd av Seinäjoki (26). Mariehamn<br />
kommer på tredje plats när det gäller<br />
antalet skadade och omkomna, efter<br />
Jakobstad och Kuusamo. I fråga om<br />
andelen utomsocknes som orsakar<br />
tra<strong>fi</strong>kskador kommer Mariehamn på<br />
fjärde plats med 62 procent, efter Lovisa,<br />
Mäntsälä och Lempäälä.<br />
Det anmäldes nära 100.000 tra<strong>fi</strong>kskador,<br />
varav en tredjedel vid backning.<br />
Männen står för 71 procent av skadorna.<br />
Ersättningarna uppgick totalt<br />
till 445 miljoner euro. En <strong>sm</strong>äll kostade<br />
i medeltal alltså cirka 4.500 euro.<br />
Av statistiken framgår också att<br />
stadsjeepar förorsakar många olyckor<br />
i relation till bilparken, men att de<br />
åkande är väl skyddade. Under åren<br />
2007-2009 var Nissan X-Trail den<br />
säkraste bilen, medan gamla Renault<br />
Twingo hade den högsta personskadefrekvensen.<br />
•<br />
•
Stora kast på den<br />
europeiska bilmarknaden<br />
Bilhandeln i Europa backade med fem procent förra året. De största rasen<br />
inträffade i krisande Grekland samt på de stora marknaderna Tyskland<br />
och Italien där de skrotningspremier som infördes under krisen fasades<br />
ut i början av 2010. Registreringen av transportbilar ökade totalt med 8<br />
procent, men med stora nationella variationer.<br />
På de nordiska marknaderna ökade efterfrågan kraftigt, både på person-<br />
och paketbilar. I Sverige noterades ett plus på 36 procent, i Danmark<br />
+35 och i Norge +30 procent. Finland kom tätt efter med en tillväxt på 24<br />
procent för personbilarna och 27 på paketbilarna.<br />
Bland tillverkarna fanns få vinnare. Samtliga stora märken utom Renault<br />
brottades med vikande siffror. Mest tappade Fiat och Toyota, medan<br />
BMW, Nissan och Volvo ökade. På modeltoppen <strong>fi</strong>rade <strong>nya</strong> VW Polo stora<br />
framgångar. Även Renault Megane har sålt bra och ersatt Ford Focus på<br />
topplistan. Ny är också Citroën C3, en stor hit i både hemma i Frankrike<br />
och i Italien.<br />
Mest plus i Svensk-Finland<br />
Finlands populäraste bilmärken är Toyota och VW, med Skoda på tredje<br />
plats före Ford och Volvo.Etta bland modellerna var Golf, före Octavia och<br />
Avensis. Årets raketer var Opel Astra, Citroën C3 och Peugeot 3008. Regionalt<br />
hörde Raseborg (+39%) och Kyrkslätt (+37%) till de orter som hade<br />
störst ökning, medan Vasa var enda större staden där volymen minskade<br />
(–4%). Karleby låg<br />
på genomsnittsnivån<br />
och Borgå (+16%)<br />
strax under.<br />
På Åland ökade<br />
nyregistreringarna<br />
med 28 procent, men<br />
i hård konkurrens<br />
med beg-bilimporten<br />
från Sverige och riket.<br />
VW toppade bland<br />
<strong>nya</strong> bilar före Toyota<br />
och Ford. Det såldes<br />
41 <strong>nya</strong> Golf, medan<br />
det importerades 44<br />
Volvo V70.<br />
•<br />
Europas mest sålda bilar 2010<br />
Märke/modell Antal Diff. %<br />
1. VW Golf 492.556 –14<br />
2. Ford Fiesta 402.207 –15<br />
3. VW Polo 354.068 +25<br />
4. Renault Clio 338.245 +8<br />
5. Opel Corsa 317.950 –10<br />
6. Peugeot 207 305.468 –17<br />
7. Opel Astra 291.219 +6<br />
8. Renault Megane 260.542 +12<br />
9. Fiat Punto 257.645 –20<br />
10.Citroën C3 224.953 +34<br />
Övriga 10.540.935<br />
TOTALT 13.785.698 –5<br />
FÖRETAGSBILEN<br />
125 år sedan<br />
bilen föddes<br />
Den 29 januari 1886 var en viktig dag i<br />
teknikhistorien. Då lämnade tysken Carl Benz<br />
in sin patentansökan på en Motorwagen - ett<br />
lätt trehjuligt fordon med förbränning<strong>sm</strong>otor.<br />
I augusti samma år <strong>fi</strong>ck Gottfried Daimler<br />
sin patentansökan för en bensindriven<br />
fyrtakt<strong>sm</strong>otor godkänd. Den <strong>nya</strong> motorn<br />
placerade han och kompanjonen Wilhelm<br />
Maybach både i världens första motorcykel<br />
och i ett fyrhjuligt fordon. I år fyller alltså bilen<br />
125 år.<br />
Benz Motorwagen från 1886 byggdes bara<br />
i ett exemplar, vägde 100 kilo och drevs av<br />
en vattenkyld explosion<strong>sm</strong>otor på 0,9 hästkrafter.<br />
Toppfarten var 16 kilometer i timmen.<br />
Två år senare fanns Benz trehjuling för första<br />
gången att köpa.<br />
Symbol för framgång<br />
Företagen Daimler och Benz gick samman<br />
först 1926 och Mercedes är dag världens<br />
största lastbilstillverkare samt ett starkt varumärke<br />
inom personbilar. Namnet har använts<br />
sedan 1900 och kommer från dottern till Emil<br />
Jellinek, en österrikisk affär<strong>sm</strong>an som köpte<br />
72 bilar från Daimler. Stjärnsymbolen infördes<br />
1909 och har använts som kylarprydnad<br />
sedan 1910.<br />
Gottlieb Daimler avled 1900 och <strong>fi</strong>ck<br />
således inte uppleva bili<strong>sm</strong>ens segertåg.<br />
Daimlers rättigheter för bilar såldes 1907 till<br />
England. Daimler Motor Company har verkat<br />
i Coventry sedan dess, från 1960 som en del<br />
av Jaguar.<br />
Andra tidiga biltillverkare var Panhard<br />
1889, Peugeot 1891, Lanchester 1895,<br />
Old<strong>sm</strong>obile 1897, Fiat och Opel 1899 samt<br />
Cadillac och Ford 1903. Den amerikanska<br />
T-Forden lanserades 1908 och med den<br />
startades massproduktionen av bilar.•<br />
Företagsbilens texter: Jonny Mattsson<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
39
40<br />
Som ett led i den fortlöpande<br />
produktutvecklingen har åländska<br />
Snickarboden tagit fram<br />
en träpersienn med minimal<br />
miljöpåverkan. Hela produktionsprocessen<br />
sker lokalt med<br />
resursoptimerade metoder och<br />
minimala utsläpp samt följer ett<br />
kvalitetsprogram.<br />
– Råmaterialet är furuvirke som kommer<br />
från ett miljöanpassat åländsk<br />
skogsbruk vilket innebär korta transporter.<br />
Torkningen av virket och uppvärmningen<br />
av hela vår produktionsanläggning<br />
sker med närproducerat<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
Maj och Krister Lindberg har tillverkat<br />
persienner i drygt 25 år och med den<br />
<strong>nya</strong> miljövänliga produktlinjen kan<br />
man erbjuda ett komplett utbud av<br />
material och färger.<br />
Snickarboden<br />
går tillbaka till ursprunget<br />
flisbränsle. I praktiken spillträ från<br />
den egna tillverkningen, för<strong>klarar</strong> VD<br />
Krister Lindberg.<br />
Persiennerna tillverkas och monteras<br />
hantverk<strong>sm</strong>ässigt och ytbehandlas<br />
med åländsk linolja som också framhäver<br />
träets struktur. Det är med andra<br />
ord fråga om en äkta naturprodukt från<br />
tallskogen som förädlats på hemmaplan<br />
och har lång livslängd.<br />
Tidig exportsatsning bar frukt<br />
Familjeföretaget som grundades<br />
1983 har gått från lokalmarknaden till<br />
att ha export till hela norra Europa.<br />
De allra första persiennerna var just<br />
tillverkade av oljad furu, så den <strong>nya</strong><br />
Med färger och detaljer kan man få kontrasteffekter<br />
eller skapa en homogen miljö, samtidigt som<br />
persiennerna skyddar den övriga inredningen.<br />
I offentliga lokaler<br />
eller hus med<br />
panoramafönster är<br />
persienner ett <strong>sm</strong>idigt<br />
sätt att kunna välja<br />
utsikt eller minskad<br />
insyn med ett<br />
handgrepp eller en<br />
knapptryckning.<br />
ekologiska kollektionen är ”back to<br />
basics”. Marknadsföringen inleddes<br />
på Tammerfor<strong>sm</strong>ässan 1985-86 och<br />
därefter har ett återförsäljarnät byggts<br />
upp i hela Finland.<br />
Exporten inleddes genom en överraskande<br />
kontakt från en holländsk<br />
inrednings<strong>fi</strong>rma som jobbade med<br />
kryssningsfartyg och privata lustjakter.<br />
– Vi packade två bilar och åkte ner<br />
till Holland på vinst och förlust. Det<br />
visade sig vara en lyckosam kontakt,<br />
som har gett oss många order genom<br />
åren, säger Krister Lindberg.<br />
Numera har Snickarboden agenter<br />
även i Tyskland, Frankrike och på den<br />
spanska solkusten och marknadsför<br />
sig under namnet Scandinavian Designer<br />
Blinds.<br />
Förbättrade egenskaper<br />
Förutom i klassisk furu fås persiennerna<br />
i ett stort antal olika träslag med<br />
certi<strong>fi</strong>erat ursprung. Sortimentet har<br />
nyligen uppdaterats och produktionen<br />
anpassats till de ökade <strong>krav</strong>en.<br />
– Lackering med en ny cellulosalack<br />
förbättrar fuktbeständigheten, framhåller<br />
Lindberg.<br />
Eftersom persiennerna tillverkas<br />
på beställning kan de göras helt enligt<br />
individuella önskemål, exempelvis när<br />
det gäller färgkombinationer, stegband,<br />
linor och detaljer. För en bekväm<br />
hantering <strong>fi</strong>nns dessutom elektrisk<br />
manövrering med fjärrkontroll som<br />
tillval.<br />
– En konkurrensfördel gentemot<br />
importprodukter är också att de fås<br />
fullt mått- och formanpassade i bredder<br />
upp till tre meter. Vi har bland annat<br />
gjort persienner till trekantiga och<br />
runda fönster, berättar Maj Lindberg.
Många välkända kunder<br />
Ett bevis på den höga kvaliteten och<br />
den inhemska produktionen är att man<br />
även har rätt att använda varumärket<br />
nyckelflaggan. Lokal produktion nära<br />
kunden innebär snabb leverans, kvalitetsgaranti<br />
och köptrygghet.<br />
– Det är ett viktigt argument för<br />
många köpare och även ett led i att<br />
stävja den billiga importen.<br />
Träpersienner är inte bara ett effektivt<br />
solskydd, de dämpar även ljud och<br />
minskar ljus och värmeinstrålningen.<br />
Många använder dem som ett dekorativt<br />
inslag i inredningen eller som<br />
flexibel rumsdelare.<br />
Företaget har även levererat persienner<br />
för inredning av många välkända<br />
storföretags kontor, såsom<br />
Ericsson, H&M och Nokia, samt till<br />
hotellkedjor, restauranger, skolor,<br />
TV-studior och lyxkryssare. Även president-<br />
och kungabostäder <strong>fi</strong>nns på<br />
referenslistan.<br />
– Vi tror att den växande miljömedvetenheten<br />
är en positiv utveckling och<br />
nu har vi produkter som fyller <strong>krav</strong>en på<br />
hållbarhet, säger Krister Lindberg.<br />
Text och foto: Jonny Mattsson<br />
Nya ÅFF-medlemmar<br />
• BioEnerMart Ab, Sund<br />
• Bygghantering Nyholm Ab,<br />
Eckerö<br />
• G Mattssons Mureri Ab, Jomala<br />
• Hållbar Livsstil, Jomala<br />
• Nya Apoteket, Mariehamn<br />
• Rono Rent Ab, Jomala<br />
• Sandåsen Handelsträdgård Öb,<br />
Mariehamn<br />
• Storhagen Kylservice, Eckerö<br />
• Västernäskiosken, Mariehamn<br />
• Ålands Husbilsuthyrning,<br />
Mariehamn<br />
Vårmässan på Åland i<br />
Eckeröhallen 7-8 maj 2011<br />
Mässforum Åland ordnar trivsamma<br />
mötesplatser, www.massforum.net<br />
•<br />
Mariehamn <strong>fi</strong>rar 150 år<br />
Ålands enda stad, det självstyrda örikets huvudstad Mariehamn fyller 150 år i<br />
år. Staden grundades i Övernäs by i Jomala socken den 21 februari 1861 av tsar<br />
Alexander II och <strong>fi</strong>ck namn efter hans gemål Maria. Mariehamn har idag drygt<br />
11.000 invånare och är centrum för det livliga åländska näringslivet samt landskapets<br />
administration. Stadens första årtionden förblev blygsamma, tillväxten<br />
tog fart först efter andra världskriget. Mellan 1940 och 1970 mer än trefaldigades<br />
befolkningen, som följd av den gynnsamma ekonomiska tillväxten med växande<br />
näringsliv och stark inflyttning. Den starka sjöfartstraditionen har omsatts i en<br />
expansiv rederisektor som i sin tur gett utrymme för många olika kringtjänster,<br />
från <strong>fi</strong>nansiering och försäkring till IT, juridik, teknisk konsultverksamhet,<br />
mekanisk industri och service, samt bidragit till managementtjänster och en<br />
omfattande skeppshandel.<br />
Men Mariehamn är också hemort för en rad industriföretag med exportinriktning,<br />
liksom för Ålands båda dagstidningar, samt för en rad skolor och museer<br />
och ett prisbelönt bibliotek. Det senaste tillskottet i den offentliga stadsbilden<br />
är kulturhuset Alandica som invigdes 2009.<br />
Sammanlagt fanns det förra året över 900 företag i staden, som står för två<br />
tredjedelar av alla åländska arbetsplatser varav 70 procent i den privata sektorn.<br />
Stadens jubileum <strong>fi</strong>rades på märkesdagen med stor fest för närmare 500 inbjudna<br />
i stadshuset. Samma dag utgavs i samarbete med posten i Ryssland<br />
ett frimärke i form av ett miniatyrark som avbildar<br />
kejsarinnan Maria Alexandrovna samt den första<br />
stadsplanen. (JM)<br />
Stadshuset som invigdes 1939 är en av stadens tre pro<strong>fi</strong>lbyggnader som ritats av Lars<br />
Sonck. De övriga byggnaderna är Navigationsskolan och Mariehamns kyrka.<br />
Aktuellt inom arbetsrätten<br />
Innehåll: aktuella arbetsrättsliga frågor samt kollektivavtalsfrågor<br />
och regler för anställning av<br />
sommarpersonal.<br />
Föreläsare: jurist Max Lindholm, Företagarna i Finland<br />
Tidpunkt: tisdagen den 19 april kl 12-16<br />
Plats: meddelas senare<br />
50 euro per person inkl. dokumentation och kaffe<br />
Anmälan till Företagarna på Åland, senast den 15.4.<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
41
42<br />
Jonny Mandell och NetTicket’s<br />
Minna-Leena Suomela i sitt kontor.<br />
Man hittar alltid<br />
guldkorn i diskussionerna<br />
Företagaren Jonny Mandell är<br />
en upptagen man, telefonen<br />
ringer och e-posttra<strong>fi</strong>ken är<br />
intensiv då vi tillsammans med<br />
mentorn Jukka Nieminen<br />
besöker hans kontor. Jonny<br />
driver det kraftigt växande<br />
NetTicket.<strong>fi</strong> via sitt företag Ab<br />
Soft & Micro Help Oy.<br />
Jonny <strong>fi</strong>ck först nys om mentoridén i<br />
tidningen Företagsnyckeln. Då också<br />
bokföraren talade gott om servicen<br />
beslöt Jonny att kontakta företagarna,<br />
och via dem inleddes sedan samarbetet<br />
med mentorer. Jukka Nieminen har<br />
tillsammans med Esko Ala-Myllymäki<br />
fungerat som Jonnys mentor speciellt<br />
i ärenden som gäller verksamheten<br />
inom NetTicket.<strong>fi</strong>.<br />
Under mentorträffarna har parterna<br />
i första hand bollat med tankar och<br />
funderat på olika alternativ. Också<br />
ömma punkter har behandlats öppet.<br />
Jonny säger att han har varit tvungen<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
att betrakta sin affärsverksamhet på<br />
ett helt nytt sätt då mentorn ställt sina<br />
frågor. Ungefär en gång i månaden<br />
träffar han mentorn och det passar<br />
bra, för då har han tid att genomföra<br />
de åtgärder som de har överenskommit<br />
om. Mentorskapet har inte direkt lett<br />
till lösningar på problemen, däremot<br />
till <strong>klarar</strong>e tankar - och diskussionerna<br />
i sig bjuder alltid på guldkorn.<br />
Enligt Jukka Nieminen är adepterna<br />
mycket olika och en del av dem har<br />
svårt med öppenheten, och då blir det<br />
www.botniamentors.<strong>fi</strong><br />
Ta kontakt:<br />
Företag<strong>sm</strong>entorskoordinator<br />
Maija Aarnio<br />
Kust-Österbottens Företagare<br />
Sandögatan 6, 65100 VASA<br />
maija.aarnio@rp-yrittajat.<strong>fi</strong><br />
Tfn 050 374 0727<br />
också svårt för mentorerna. Viktigast<br />
i ett mentorförhållande är förtroende<br />
och en nära dialog mellan parterna.<br />
Jukka vill gärna ge Jonny beröm för<br />
det analytiska arbetssättet och han<br />
konstaterar att Jonny är lätt att arbeta<br />
med.<br />
Det känns <strong>fi</strong>nt att betrakta det här<br />
paret som jobbar så bra tillsamman.<br />
En sak vill de ännu påpeka innan besöket<br />
är slut: folk kommer att höra mer<br />
av NetTicket.<strong>fi</strong>, var så säkra!<br />
Text: Maija Aarnio<br />
•
NetTicket.<strong>fi</strong>:<br />
NetTicket.<strong>fi</strong>: Företaget grundades 1995. Personal 1995-2008 1 person,<br />
2008-2011 2 heltidsanställda och 3 deltidsanställda, omsättningen för<br />
innevarande år ca 140 000 €. Mottot är nöjda kunder! www.netticket.<strong>fi</strong><br />
Huvudnäringsgrenar<br />
• Till IT-branschen hörande programinstallation, utbildning<br />
och konsultation för företag<br />
• Programvara och service relaterad till biljettförsäljning för<br />
evenemangarrangörer<br />
- Felix program dos-version 1995-2005,<br />
- Felix program windowsversion 2006-<br />
- NetTicket.<strong>fi</strong> service 2008-<br />
Kunder<br />
• Vasa stad (Teatern, Orkestern<br />
och Körfestivalen)<br />
• Wasa Teater<br />
• Lojo stadsorkester<br />
• Amatörteatrar (Kuusankosken teatteri,<br />
Lojo Teater, Vichtis Teater,<br />
Teaterboulaget)<br />
• Små professionella teatrar (Unga<br />
Teatern, Viirus, Teatteri Vantaa)<br />
• Sommarteatrar (Raseborgs Sommarteater)<br />
• Andra evenemangarrangörer<br />
(Oy Top Level Ltd., SSG Management,<br />
WT Comedy)<br />
• Samarbetspartner (Studio Ticket)<br />
• VPS<br />
• Åland.com<br />
• Turnéprojekt (Svenska Teatern,<br />
Åbo Svenska Teater)<br />
Elisa Taloushallinto<br />
– Nätfaktura och andra tjänster för ekonomiförvaltning<br />
genom ett enda avtal!<br />
Elisa Taloushallinto är en webbtjänst som gör det ännu enklare och<br />
förmånligare än tidigare att skicka e-fakturor och fakturor i pappersformat.<br />
Du kan också efter ditt företags behov välja andra tjänster<br />
som eff ektiviserar behandlingen av fakturor, löneberäkning, betalningstransaktioner,<br />
anmälningar till myndigheter, bokföring och<br />
bokslutsprocesser.<br />
Du kan boka tid för ett privat möte med vår försäljare via www.elisa.<strong>fi</strong> /ajanvaraus<br />
eller genom att exempelvis genast ringa 010 19 13 19 (vardagar 8−16.30, lna/msa)<br />
Elisa Shopit Vaasa (Revell Center)<br />
Kai Salmela 050 506 7701,<br />
email: kai.salmela@elisa.<strong>fi</strong><br />
Ta del av dina Elisa-förmåner från företagarorganisationen på www.elisa.<strong>fi</strong> /yedut<br />
Mer information om Elisas tjänster för företag får du också på www.elisa.<strong>fi</strong> /yrittajille<br />
Kust-Österbottens Företagare<br />
Priser fr.o.m.<br />
Elisa Lasku 7,90 €/mån<br />
Elisa Reskontra 8,90 €/mån<br />
Elisa Taloushallinto 19,90 €/mån<br />
(Moms 0 %. Tjänsten förutsätter ett<br />
tidsbundet avtal på 12 månader)<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
80593_EL_YJA_TalHalPal_RPY_RU_166x128.indd 1 20.1.2011 14.49<br />
43
44<br />
Nu hittar du rätt i<br />
projektdjungeln<br />
Projektdjungeln verkar bli bara<br />
större, och det är ingen enkel<br />
uppgift för en företagare att<br />
verkligen hitta det som skulle<br />
kunna vara till nytta. Men nu<br />
<strong>fi</strong>nns lösningen: alla utvecklingsprojekt<br />
som är på gång i<br />
Vasaregionen <strong>fi</strong>nns samlade<br />
och tillgängliga på nätet.<br />
Syftet med att göra upp en offentlig<br />
förteckning över alla pågående projekt<br />
var att ge företag och organisationer<br />
information om olika projekt som<br />
erbjuder möjligheter för utveckling.<br />
Listan sammanställdes av Vasaregionens<br />
utvecklingsbolag VASEK Ab i<br />
samarbete med regionala <strong>fi</strong>nansiärer.<br />
Trots att Vasaregionen på grund av<br />
sin goda framgång får mindre regionutveckling<strong>sm</strong>edel<br />
än andra regioner,<br />
bedrivs en mycket omfattande utvecklingsverksamhet<br />
i regionen. För<br />
tillfället pågår 131 olika program- och<br />
projekthelheter.<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
Stor nytta för företagaren<br />
Sammanställningen över projekten<br />
<strong>fi</strong>nns på www.vasek.<strong>fi</strong>/projekt. I listan<br />
har projekten grupperats efter bransch<br />
eller tema. – Det <strong>fi</strong>nns branschvisa<br />
projekt bland annat metall, energi,<br />
ICT, växthus, liv<strong>sm</strong>edel, logistik, turi<strong>sm</strong>,<br />
träförädling, välfärdssektorn och<br />
kreativa branscher, berättar VASEKs<br />
utvecklingsdirektör Stefan Råback.<br />
– Dessutom pågår ett antal så kalllade<br />
allmänna projekt som är riktade<br />
för företag oavsett bransch. De här<br />
erbjuder fortbildning, rekryteringsutbildning<br />
och till exempel skolning<br />
i hur <strong>nya</strong> maskiner ska användas,<br />
fortsätter Råback. För företagare som<br />
planerar internationell verksamhet<br />
<strong>fi</strong>nns också hjälp och stöd att få via<br />
olika projekt.<br />
Projektvärlden är komplicerad och<br />
kan kännas rentav motbjudande, men<br />
enligt Råback behöver företagaren inte<br />
bekymra sig för det. – Ja, projekten<br />
innehåller ju alltid en del byråkrati men<br />
det ska inte vara företagarens problem,<br />
Stefan Råback, utvecklingsdirektör på VASEK, uppmanar<br />
alla företagare i Vasaregionen att gå in på nätet och studera<br />
projektlistan.<br />
projektens huvudmän sköter långt den<br />
delen, beskriver Råback.<br />
– Med på projektlistan <strong>fi</strong>nns också<br />
uppgifter om organisationen som<br />
genomför projektet och kontaktpersonen.<br />
Tveka inte, det är faktiskt bara att<br />
ringa, uppmanar Råback. – Och vid alla<br />
frågor om företagande lönar det sig att<br />
kontakta oss på VASEK, tillägger han.<br />
Kontinuerlig uppdatering<br />
Projektförteckningen är så klart inte<br />
helt komplett, eftersom till exempel<br />
projekt som förberetts länge blir offentliga<br />
först efter ett of<strong>fi</strong>ciellt <strong>fi</strong>nansieringsbeslut<br />
gjorts. I fortsättningen<br />
uppdateras listan i samarbete med<br />
regionens <strong>fi</strong>nansiering<strong>sm</strong>yndigheter<br />
och projekthuvudmän.<br />
En motsvarande offentlig sammanställning<br />
har inte tidigare gjorts. – Nu<br />
<strong>fi</strong>nns informationen på ett ställe och<br />
vi hoppas att alla företagare hittar dit<br />
och bekantar sig med vilka möjligheter<br />
som <strong>fi</strong>nns för företagsutveckling.<br />
Text och foto: VASEK<br />
•
1<br />
2<br />
3<br />
UTBILDNING/FÖRELÄSNING<br />
1 Sälja mer<br />
2 Ledarskapsutveckling<br />
3 Rätt tele-/mobilsamtal<br />
4 Kommunikation på jobbet<br />
www.penica.se, tfn +46 300 184 44<br />
Nya ÖF-medlemmar<br />
• BEIJAR INVEST Ab, Pet<strong>sm</strong>o<br />
• Bokföringsbyrå Gunn, Forsby<br />
• Ekebohms Hälsoklinik, Sundom<br />
• Krs Electroauto Ab, Tjöck<br />
• Läkarmottagning Erik Lindén,<br />
Jakobstad<br />
• Marias Hemstädning, Esse<br />
• Sundvik Transport, Kvevlax<br />
• Tommi Lillrank F:ma, Jakobstad<br />
anlita ELFIRMA<br />
• Rikberg Annika F:ma, Korsholm<br />
med Kvalitet<br />
Erfarenhet<br />
Flexibilitet<br />
Ring Mixshop/Kurt 050-5146284<br />
Vill du(ditt företag) gå från bra<br />
TILL RIKTIGT BRA RESULTAT?<br />
Vi ger dig verktygen till detta!<br />
McCarthy Business Management<br />
www.mccarthy.se<br />
jeanette@mixshop.<strong>fi</strong><br />
tel.050-5425806/Jeanette<br />
anlita ELFIRMA<br />
med Kvalitet<br />
Erfarenhet<br />
Flexibilitet<br />
Ring Mixshop/Kurt 050-5146284<br />
Vill du(ditt företag) gå från bra<br />
TILL RIKTIGT BRA RESULTAT?<br />
Vi ger dig verktygen till detta!<br />
4<br />
MASSAGE<br />
CHIROPRAKTIK<br />
ÖRONLJUS<br />
EKEBOHMs<br />
HÄLSOKLINIK TERVEYSKLINIKKA<br />
Magnus Ekebohm<br />
TIDSBESTÄLLNING<br />
(06) 322 1063<br />
Norrbysvängen 2, Sundom<br />
ekebohms.halsoklinik@netikka.<strong>fi</strong><br />
www.ekebohm.<strong>fi</strong><br />
www.mrbyggarna.<strong>fi</strong><br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Fma ANNIKA RIKBERG<br />
Översättning <strong>fi</strong>nska–svenska<br />
Språkgranskning av svenska texter<br />
Tfn 040 770 9754, annika@rikberg.<strong>fi</strong><br />
Tfn 050 554 5274 • beijarinvest@netikka.<strong>fi</strong><br />
Österbottens Företagarförening<br />
VD: Markus Jussila, 050 374 0757, markus.jussila@osfofo,<strong>fi</strong><br />
sekreterare: Ann-Christin Wik, (06) 356 0813, ac.wik@osfofo.<strong>fi</strong><br />
Kontor: Sandögatan 6, Vasa, (06) 356 0810<br />
foretagarforeningen@osfofo.<strong>fi</strong>, www.osfofo.<strong>fi</strong><br />
Kontor tfn 347 0138, fax 347 0180<br />
E-mail: sabina@mrbyggarna.<strong>fi</strong><br />
• Bygger • Entreprenadarbeten • Renoverar • Monterar<br />
Matias Wik 050 566 3174, Ronny Stenbäck 050 355 777<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
45
46<br />
YA! bygger lågenergihus<br />
Lågenergihus, energikällor och U-värden,<br />
det är några av det begrepp som<br />
man bollar med i dag när hus byggs<br />
och mer blir det framöver.<br />
– I Finland ska vi år 2020 bygga sk<br />
0-energihus enligt de EU förordningar<br />
som vårt land förbundit sig till. Samma<br />
gäller för övriga Europa. Det ger ju<br />
också effekter i undervisningen för bl.a<br />
våra VVS-montörer och husbyggare ,<br />
konstaterar Kjell Langels avdelnings-<br />
YA:s lärare konstaterar att valet av värmekälla i<br />
ett lågenergihus har en avgörande betydelse när<br />
det gäller energieffektiviteten. Från vänster Mats<br />
Sjöblom, Frejvid Niemi och Olavi Tepponen.<br />
Företagsnyckeln 1/2011<br />
chef för Yrkesakademin i Österbotten:s<br />
teknikområde i Närpes.<br />
YA! hör till de utbildare i landet som<br />
själva bygger hus. Det är i dessa hus<br />
som de <strong>nya</strong> energi<strong>krav</strong>en kommer att<br />
synas konkret.<br />
– Ett noll energihus är ett hus som<br />
på årsnivå producerar lika mycket<br />
energi som det förbrukar. Dit siktar vi<br />
ännu inte, utan det hus vi nu planerar<br />
är ett sk lågenergihus, berättar lektor<br />
Frejvid Niemi. Här ställs <strong>nya</strong><br />
<strong>krav</strong> på <strong>krav</strong> på ventilation,<br />
elinstallationer och isolering.<br />
Viktigt att husen är täta<br />
Viktigt för lågenergihusen är<br />
att de byggs så täta som möjligt.<br />
Det har fått skeptiker att<br />
vaknat till och påpeka risken<br />
för mögel.<br />
– Det handlar om ett helt<br />
nytt sätt att tänka, konstaterar<br />
Mats Sjöblom ansvarig<br />
för VVS-utbildningen vid YA!<br />
Framöver höjs <strong>krav</strong>en på ven-<br />
ÖF har för<strong>nya</strong>t sina hemsidor www.osfofo.<strong>fi</strong><br />
tilationssystemet som ska se till att vi<br />
har en bra luftkvalité att vistas i. För att<br />
kontrollera att husen är täta provtrycks<br />
de. Här kommer då eventuella läckage<br />
att märkas direkt.<br />
Vi kommer att pröva på att placera<br />
ventilationsrören i varma utrymmen<br />
och inte som det görs idag ovanför<br />
själva isoleringen. Täta skarvar, klimatskärmar<br />
för fönstren och att fönstren<br />
energiklassi<strong>fi</strong>ceras hör också till vardagen<br />
i lågenergihuset.<br />
Det krävs samarbete inom hela<br />
byggsektorn för att visionen om ett Oenergihus<br />
ska kunna förverkligas. Till<br />
exempel elementtillverkarna funderar<br />
just nu över isolering<strong>sm</strong>aterial och<br />
montering av själva husen för att få<br />
dem så täta som möjligt.<br />
– I Närpes kommer det första spadtaget<br />
till YA:s lågenergihus, som är ett<br />
parhus, att tas i vår, berättar Niemi. Det<br />
placeras på Ängskullsvägen, relativt<br />
nära skolan. Våra blivande husbyggare<br />
som i dag går på ettan kommer<br />
att slutföra bygget på trean. Redan nu<br />
vävs de <strong>nya</strong> kunskaperna in i deras<br />
teoriundervisning.<br />
Text och foto: Carina Granö-Träskelin<br />
På våra hemsidor<br />
hittar du bl.a. nyheter,<br />
evenemang,<br />
medlemsförmåner<br />
och rådgivningstjänster.<br />
Vi <strong>fi</strong>nns på<br />
Facebook också!<br />
•
De bästa telefonpaketen för<br />
österbottniska<br />
företagare<br />
Anvia erbjuder toppen <strong>sm</strong>artphonepaket till<br />
specialpris för företagare som även har Anvia<br />
Bredband i bruk. Det lönar sig att koncentrera!<br />
PS. De som köper paketet kan behålla sitt nuvarande<br />
telefonnummer.<br />
Samsung Galaxy S<br />
i9000<br />
Mycket högklassig <strong>sm</strong>artphone<br />
med pekskärm.<br />
+<br />
+<br />
23<br />
Obegränsat<br />
nätsurfande<br />
Toppförmånliga<br />
samtal<br />
0,045 €/min<br />
90*<br />
mån<br />
Pris för företag som inte<br />
har Anvia Bredbandsanslutning<br />
26,90 €/mån.<br />
+<br />
+<br />
*Alla priser moms 0 %. Specialpriser förutsätter 24 mån. avtal. Obegränsat nätsurfande med DNA Matkanetti 384-tjänsten<br />
inklusive inrikes informationsöverföring. Telefonanslutningen DNA Yritysliittymä. Samtal med DNA Yritysliittymä till<br />
normalprissatta inrikes riktnummer 0,045 €/min, utrikessamtal och servicenummer prissätts separat. Erbjudandepaketets<br />
förmånligare priser för företag och företagare som redan har en Anvia Bredbandsanslutning i bruk. Kampanjtid 14.2–28.2.2011.<br />
Läs mera på www.anvia.<strong>fi</strong>/foretagare eller tag kontakt med vår försäljning.<br />
Företagstjänster | Vasa: (06) 411 3777 | foretagstjanster@anvia.<strong>fi</strong><br />
Vasa: Storalånggatan 37, må–fr 9–17, lö 10–14 | Cirkelvägen 6, må–fr 8–16 | (06) 411 3300 | www.anvia.<strong>fi</strong><br />
Pålitlig. Behändig. Dynamisk. Nära dig.<br />
Nokia E5<br />
Genuin <strong>sm</strong>artphone för<br />
företagsbruk.<br />
13<br />
Obegränsat<br />
nätsurfande<br />
Toppförmånliga<br />
samtal<br />
0,045 €/min<br />
90*<br />
mån<br />
Pris för företag som inte<br />
har Anvia Bredbandsanslutning<br />
14,90 €/mån.<br />
I samarbete med:
Företagarna i Finland