kontakt - Södra
kontakt - Södra
kontakt - Södra
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>kontakt</strong><br />
EN TIDSKRIFT T I DSKRIF T FR FRÅN Å N SÖDR SÖDRAA<br />
NR 6 december 2010<br />
Dansk fl isrush blev glad överraskning<br />
Sågverken anpassar produktionen<br />
<strong>Södra</strong>s första vindkraftverk i bruk<br />
Framgångsrik och uppskattad kampanj<br />
Stor diskussionslust på ägarmötena
innehåll #6/10<br />
<strong>Södra</strong><strong>kontakt</strong><br />
Tidning för <strong>Södra</strong>s medlemmar.<br />
Utkommer med sex nummer per år<br />
Redaktör: Sven-Eric Petersson<br />
Ansvarig utgivare: Magnus Berg<br />
Redaktion: Carin Bengtsson, Frida Nielsen,<br />
Sven-Eric Petersson och Åsa Wernersson<br />
Annonsering: 0454-154 24<br />
Medlems<strong>kontakt</strong>: medlemsinfo@sodra.com<br />
Adress: <strong>Södra</strong><strong>kontakt</strong>, 351 89 Växjö<br />
Medlemsnät: www.sodra.com<br />
Telefon: 0470-890 00 Telefax: 0470-894 70<br />
4 Etiketterna på frammarsch<br />
Etiketter är ett specialpapper på tydlig frammarsch.<br />
Det gör Henrik Wettergren glad, han är affärsområdeschef<br />
i <strong>Södra</strong> Cell.<br />
– Etikettboomen är intressant för oss. Nu ligger vi<br />
i startgroparna för a tt bli en självklar leverantör till<br />
etikett pappersbruken i Europa.<br />
10 Vi har ett bra case<br />
– Vi har ett bra case för på sikt ökar intresset för trä.<br />
Trävaror är bäst på att långtidslagra koldioxid och<br />
det går åt förhållandevis lite energi vid träbyggande.<br />
Det gäller att ta fram bra byggmaterial, metoder och<br />
standarder, säger <strong>Södra</strong> Timbers vd Peter Nilsson.<br />
Största utmaningen just nu är nya sågen i Värö.<br />
12 Sofi e har massor av idéer<br />
Sofi e Gunnarsson är med i förtroenderådet i<br />
Mönsterås skogsbruksområde. Den här tjejen från<br />
landet gillar också stadens puls och idéerna sprudlar.<br />
– Jag brinner för många saker och älskar att se när<br />
människor har nytta av varandra, säger Sofi e.<br />
34 – All fi n ek borde bli ekfat<br />
Johan Thorslund är Sveriges enda tunnbindarmästare.<br />
Med sina anställda tillverkar han regnvattentunnor<br />
och hinkar, men framför allt ekfat för lagring av vin<br />
och whisky.<br />
– All fi n ek borde egentligen bli ekfat.<br />
Han reser regelbundet runt i södra Sverige på jakt<br />
efter ek som kan passa för vin och whiskyfat.<br />
38 Kjell gillar kedjeröjsågen<br />
Kjell Eriksson har ägnat hela sitt yrkesverksamma liv åt<br />
skogen och har jobbat hos <strong>Södra</strong> i nästan 50 år. Han har<br />
testat kedjeröjsågen och tycker om den här nyheten.<br />
– Den är så rolig att köra att jag gärna kör en timme<br />
till efter en vanlig arbetsdag, säger han.<br />
Erfarna röjare som testat sågen i <strong>Södra</strong>s regi gör<br />
också tummen upp.<br />
40 Hållbar hänsyn i vått och torrt<br />
Naturvårdsombud och vattenombud i <strong>Södra</strong> har<br />
ökat sin kunskap om skog och vatten. Det gjorde de<br />
under en utbildningsdag i Mullsjö. För att illustrera<br />
problematiken användes skådespelare, bland andra<br />
Gustaf Aulén som spelade en grön aspvedsbock.<br />
– Vi måste ta tag i de här frågorna för att vara trovärdiga,<br />
sade <strong>Södra</strong>s ordförande Christer Segerstéen.<br />
Grafi sk form: Ahlqvist & Co, Karlshamn<br />
Tryckeri: Mixi Print, Olofström<br />
Papper: Scandia 2000 115 g, PEFC-certifi erat<br />
Välkommen med förslag på innehåll!<br />
sven-eric.petersson@sodra.com<br />
3 Ledare: Många steg mot uthållighet och mycket att<br />
se fram emot<br />
4 <strong>Södra</strong> Cell tror på etiketternas möjligheter<br />
6 Stark efterfrågan på fi berråvara<br />
Undersökning av dubbeltoppar systematiseras<br />
7 Ny testsågning av löv i Traryd<br />
8 Ägarmötena<br />
”Framtidens skogsägare behöver de bästa tjänsterna”<br />
10 <strong>Södra</strong> Timbers vd: ”Vi har ett bra case”<br />
Bemanningsplan klar för nya sågen i Värö<br />
12 Medlem i <strong>Södra</strong><br />
Sofi e har fi ngrarna i myllan men gillar stadens puls<br />
14 Marknadsläget<br />
Dansk fl isrush blev glad överraskning<br />
16 Full fart på gps-märkta älgar<br />
18 Nytt distributionssystem för plantor<br />
20 Kryddat vin med gamla anor<br />
22 <strong>Södra</strong> Timber anpassar produktionen till efterfrågan<br />
23 Revidering av grön plan upphör<br />
Gröna skogsbruksplanen anpassad till FSC<br />
24 Stark start för Glasrikets skatter<br />
25 ”Tyskland är en stor och viktig marknad”<br />
26 Nu snurrar vindkraften i Mönsterås<br />
Så fungerar ett vindkraftverk<br />
<strong>Södra</strong>s vindkraft med nya ägare<br />
28 Kraftsamling skog<br />
28 Deltagarna har blivit mer aktiva i sin skogsskötsel<br />
31 ”Jag hade aldrig kunnat drömma om en sådan<br />
framgång”<br />
32 Fototävlingen avgjord<br />
33 Systrana Kallur dragplåster i Växjö<br />
34 Tunnbindarmästare med träsmak för ek<br />
36 En massa nya massaidéer<br />
38 Tummen upp för kedjeröjsågen<br />
Är bäst i brunnsröjning<br />
”Det är så roligt att jag kör efter jobbet”<br />
40 Medlemsinfo<br />
40 Hållbar hänsyn i vått och torrt<br />
Blå målklasser för vattenmiljö<br />
42 Vibeke Alstad: Är skog en bra investering?<br />
Elspalten: Rakt på sak<br />
43 Stort intresse för handel med inbetalt insatskapital<br />
44 Möjlighet till snabbare betalning<br />
Äntligen hemma ökar intresset för Trivselhus<br />
Vinn boken Sveriges Nationalparker<br />
Vinn medlemsjacka<br />
45 Yngre välutbildade skogsägare litar mest på internet<br />
46 Julklappstips<br />
48 På gång: Jultraditioner<br />
Sveriges nationalparker: Store Mosse<br />
Omslagsbild:<br />
Det är lätt att upptäcka de röda<br />
bär som ännu dröjer sig kvar<br />
i vår natur. Några kvistar i en<br />
vas blir en enkel och vacker juldekoration.<br />
Foto: Johnér Bildbyrå AB
2008 och 2009 var djupt präglade av fi nanskrisen. Betraktar<br />
vi 2010 i backspegeln kan vi förnöja oss åt ett år då marknaderna<br />
tydligt kom tillbaka.<br />
Vi kan också konstatera att verksamheten haft fokus på det<br />
som vi själva kan påverka: produktivitetsutvecklingen. En stor<br />
andel av produktivitetsökningen under året kommer från<br />
frivilliga bidrag från medarbetarna. För det tredje kvartalet<br />
rapporterade vi en real produktivitetsökning om 2,3 procent.<br />
I skrivande stund, i slutet av november, så har medarbetarna<br />
i <strong>Södra</strong> bidragit med än 3 100 förbättringsidéer hittills i år.<br />
Att arbeta med det vi kan påverka är vårt verktyg för att<br />
främja <strong>Södra</strong>s konkurrenskraft. Marknaden – det vet vi –<br />
kommer att fortsätta präglas av konjunktursvängningar,<br />
som vi inte kan påverka.<br />
I skogen har det varit hög aktivitet tack vare att industrin<br />
haft ett stort råvarubehov. Marknaden har under året<br />
gått från ett läge med fortsatt ökade priser och risk för<br />
knapphet i försörjningen till en situation med välförsörjda<br />
lager av rotstående skog och en prisjustering nedåt.<br />
Kostnaderna för prishöjningarna under det första halvåret<br />
har slagit igenom i verksamheten under hösten.<br />
2010 är också året då vi har genomfört eller påbörjat fl era<br />
projekt som samtliga är ytterligare steg på vägen längs<br />
det uthålliga, återvinningsbara och förnybara, som är den<br />
strategi <strong>Södra</strong> följer:<br />
<strong>Södra</strong> Cell Värö blev världens första fossilfria massabruk.<br />
Vi tog beslut om och påbörjade bygget av ett nytt sågverk<br />
med 750 000 kubikmeters årskapacitet vid <strong>Södra</strong><br />
Timber Värö, som tillsammans med <strong>Södra</strong> Cell Värö blir<br />
ett fossilfritt kombinat.<br />
Vi avslöjade planerna på att påbörja produktion av textilmassa.<br />
<strong>Södra</strong> och det massabaserade materialet Durapulp väckte<br />
åter stort intresse från potentiella samarbetspartners när<br />
<strong>Södra</strong> och lampföretaget Wästberg visade lampan w101<br />
under Designveckan i Milano. Lampan vann även årets<br />
Design S, Swedish Design Awards.<br />
3<br />
Många steg<br />
mot uthållighet<br />
och mycket att se<br />
fram emot<br />
Vi beställde vindkraftverk till Mönsterås. Bygget är i slutfasen<br />
och de sex första vindkraftverken snurrar i skrivande<br />
stund.<br />
Vi beslutade att bygga en tennishall i trä i Växjö, ett projekt<br />
där bland andra tennislegenderna Stefan Edberg och<br />
Carl-Axel Hageskog fi nns med.<br />
SunPine, som världens första anläggning för produktion<br />
av grön diesel från skogsråvara, invigdes i Piteå.<br />
Vi har mycket att se fram emot.<br />
Med önskan om goda helger,<br />
Leif Brodén, Koncernchef
4<br />
<strong>Södra</strong> tror på<br />
etiketternas<br />
möjligheter<br />
Ett specialpapper på tydlig frammarsch<br />
är etiketterna. Och allt pekar på en<br />
fortsatt tillväxt vilket glädjer Henrik<br />
Wettergren, affärsområdeschef i<br />
<strong>Södra</strong> Cell.<br />
– Vi ser helt klart en positiv utveckling<br />
i detta segment. Nu står vi i startgroparna<br />
för att växla upp som en självklar<br />
leverantör till etikettpappersbruken i<br />
Europa, säger han.<br />
Text: Camilla Erlandsson Foto: Ola Åkeborn, Mats Kockum<br />
Förpackningsbranschen förändras ständigt. Det<br />
beror framför allt på branschens starka koppling till<br />
det som ska förpackas. Trender, krav och önskemål<br />
från de producenter som tillverkar produkter som<br />
kräver förpackning innebär att förpackningsindustrin<br />
ständigt anpassar sig efter den verklighet som<br />
de egna kunderna lever i. Nu fi nns en tydlig sådan<br />
trend, som också påverkar <strong>Södra</strong> på ett högst positivt<br />
sätt.<br />
Vinner terräng<br />
I takt med en alltmer globaliserad marknad har<br />
förpackningarna blivit alltmer neutrala – med följden<br />
att etiketter har fått ett minst sagt framskjuten<br />
position. Henrik Wettergren reder ut den nya utvecklingen:<br />
– Vi kan se att etiketter vinner terräng i en ny<br />
produktionstrend där förpackningar av<br />
olika slag, som livsmedel, läkemedel,<br />
husgeråd, har blivit alltmer neutrala.<br />
Tidigare trycktes informationen direkt<br />
på förpackningen – nu är det etiketten<br />
som fästs på förpackningen som har<br />
blivit informations- och identitetsbärare.<br />
Förenklar<br />
Detta förenklar betydligt för livsmedelsproducenterna.<br />
Den globaliserade<br />
marknaden innebär nämligen att det fi nns ett<br />
ständigt behov av anpassningar av olika slag. Det<br />
kan handla om inhemska språk, information, layout<br />
– eller för uppdateringar överlag – vilket ökat på<br />
Henrik Wettergren<br />
grund av krav från myndigheter om ökad dokumentation<br />
av innehållet i olika produkter. Men nu<br />
behöver livsmedelsproducenterna inte längre trycka<br />
nya förpackningar.<br />
– Det är fl exiblare, enklare, mer rationellt och<br />
kostnadseffektivt att ändra innehållet på en etikett<br />
eller lägga till en ny etikett med uppdaterad information.<br />
Alternativet, att trycka direkt<br />
på förpackningen, innebär att förpackningar<br />
med inaktuell information måste<br />
kasseras så fort en uppdatering ska ske.<br />
De miljömässiga fördelarna är med<br />
andra ord uppenbara, konstaterar<br />
Henrik Wettergren.<br />
Två olika segment<br />
Den nya etikettrenden påverkar inte<br />
bara etikettproducenterna. Med tillväxt<br />
på etiketter kommer också en ökning av<br />
ett annat specialpapper, nämligen releaselinern, som<br />
är det glatta papper som de självhäftande etiketterna<br />
sitter på, och som avlägsnas vid appliceringen.<br />
– Etikettboomen är således intressant för oss<br />
som massaleverantör eftersom den inbegriper två<br />
olika specialpapper och två olika segment, säger<br />
Henrik Wettergren.<br />
<strong>Södra</strong> Innovation och <strong>Södra</strong> Cell har ett gemensamt<br />
mål att öka massaleveranserna till specialpappersområdet.<br />
– Trycket på förpackningar på den internationella<br />
marknaden är stort och denna preferens att<br />
trycka på etiketter talar för en tillväxt. Här vill vi<br />
förstås vara med och lägger nu stor kraft vid att<br />
utveckla så bra produkter som möjligt för våra<br />
kunder, avslutar Henrik Wettergren.
Nya Palms P6800 finns med 10, 11 eller 13 tons vagn<br />
Prisexempel:<br />
PALMS SKOGSVAGN 680-11<br />
med dubbelram. ................ 149.900:-<br />
Kampanjpris p jp ggäller som längst g till 31/12-2010 0 Med hydraulservo blir lastning och hantering av all timmer mycket<br />
smidigt. För gällande skogsvagnspriser se vår hemsida: www.nordfarm.se<br />
KAMPANJ<br />
Hydraulservo<br />
Farmi<br />
CH260HFEL<br />
Flishugg med varvtalsvakt,<br />
kvistbrytare samt<br />
tratt för kranmatning.<br />
Ord. pris: 134.000:-<br />
Kampanj nu:<br />
119.900:-<br />
Nordfarm • Surgatan • 602 28 Norrköping<br />
Tel: 011-19 70 50 • Fax: 011-26 58 80<br />
E-post: info@nordfarm.se • Internet: www.nordfarm.se<br />
Alla priser är rek. ca-priser exkl. moms. och gäller maskin i grundutförande.<br />
5<br />
*Köp till hydraulservo till kanonpris<br />
när du köper en ny Palms<br />
skogsvagn (erbjudandet gäller<br />
från kran P6650.)<br />
Med hydraulservo blir lastning<br />
och hantering av timmret mycket<br />
smidigt.<br />
Ord. pris: 27.000:-<br />
Kampanjpris:<br />
12.900:-<br />
Kampanjpris gäller som längst till<br />
31/12-2010 och endast när du köper<br />
en ny Palms skogsvagn med kran<br />
P665, P680,P700 eller P840.
6<br />
Virkesmarknaden<br />
Stark efterfrågan<br />
på fi berråvara<br />
Den snabba återhämtningen efter fi nanskrisen mattas<br />
av till följd av fi nanspolitiska åtstramningar runt om i<br />
världen. Sverige har inte längre någon fördel av en<br />
svag valuta. Våra konkurrentländer ökar sin produktion<br />
av sågade trävaror och vi tappar marknadsandelar<br />
jämfört med 2009. Text: Olof Hansson Foto: Robert Tjernberg<br />
Den fi nska produktionen av sågade trävaror under<br />
januari-september var 25-30 procent högre jämfört<br />
med samma period föregående år. Detta kan dels<br />
förklaras med en svagare euro som ger konkurrensfördelar<br />
dels av ett ökat utbud av timmer. Förklaringar<br />
till det ökade utbudet av timmer är en storm<br />
i juli samt en tillfällig skattelättnad som tas bort vid<br />
årsskiftet.<br />
Efter ett planenligt underhållsstopp vid <strong>Södra</strong><br />
Cell Mönsterås är det nu åter full fart i <strong>Södra</strong>s<br />
svenska massabruk. Efterfrågan av massa, och<br />
framförallt barrmassa, är fortsatt god. Prisnivån i<br />
dollar är kvar på en hög nivå. Det globala lagret av<br />
avsalumassa är på en tillfredställande nivå och<br />
leveranserna är fortsatt höga.<br />
Massaved<br />
Efterfrågan av massaved är fortsatt god. Effekten av<br />
den höjda gallringspremien på barr- och granmassaved<br />
till 50 kr/m³fub samt det höjda lövmassavedspriset<br />
med 30 kr/m³fub är glädjande. Kontrakteringen<br />
av gallring har ökat rejält och <strong>Södra</strong>s<br />
rotstående lager av gallringsuppdrag ökar stadigt<br />
vecka för vecka. Utmaningen ligger i att ta fram de<br />
volymer och sortiment som industrin efterfrågar.<br />
Timmer<br />
Som en följd av den ökade osäkerheten om förbrukning<br />
och efterfrågan av sågtimmer i marknaden<br />
sänker <strong>Södra</strong> priset på normaltimmer av gran<br />
och tall med 50 kr/m³fub. Merparten av de sydsvenska<br />
sågverken kommer liksom <strong>Södra</strong> att förlänga<br />
sina stopp över jul och nyår. Utbudet av<br />
timmer är fortsatt högt och de fl esta sågverk är<br />
välförsörjda. Marknadsstoppet påverkar efterfrågan<br />
av timmer. Ytterliggare åtgärder för att möta den<br />
minskade efterfrågan av svenska trävaror kan inte<br />
uteslutas.<br />
Skogsbränsle<br />
Under inledningen av säsongen har leveranserna av<br />
biobränslen varit betydligt högre än vad som är<br />
normalt för årstiden. Anledningen är en något<br />
kallare höst samt ett högt elpris som stimulerar till<br />
elproduktion i kombinerade kraft- värmeverk. Den<br />
höga efterfrågan har mötts av en hög produktionstakt<br />
i skogen. Om ökningen i efterfrågan kommer<br />
att bestå återstår att se.<br />
Undersökning<br />
av dubbeltoppar<br />
systematiseras<br />
Många uppgifter om dubbeltoppar i granföryngringar<br />
har rapporterats och det har<br />
uttryckts oro över att detta har att göra med<br />
plantmaterialets genetik. Efter en grundlig<br />
genomgång av fältförsök har Skogforsk<br />
inte hittat större frekvens dubbeltoppar<br />
hos förädlade plantor än hos vanligt beståndsmaterial.<br />
Skogforsk lägger nu upp<br />
en ny databas där skogsägare uppmanas<br />
rapportera onormal dubbelstamsförekomst<br />
i praktiska planteringar.<br />
Text: Carin Bengtsson<br />
Skogforsk genomför genetiska fältförsök där de<br />
förädlade plantorna studeras och jämförs med beståndsmaterial.<br />
I undersökningarna har bland annat<br />
förekomsten av dubbelstam registrerats.<br />
Resultaten grundas på en serie mycket stora<br />
avkommeförsök (mer än 15 000 plantor per försök<br />
och 1 350 föräldraträd) från Skåne till Västmanland.<br />
Dubbelstam noterades för i genomsnitt 15 procent<br />
av träden (både avkommor och oförädlade jämförelsematerial<br />
inräknat). Den lägsta noteringen var 7 procent<br />
och den högsta 31 procent. Arvbarheten var<br />
genomgående låg, vilket innebär att dubbelstam har<br />
ett svagt samband med genetik.<br />
– De genetiska sambanden mellan förekomsten<br />
av dubbelstam och tillväxt var genomgående gynnsamma,<br />
det vill säga god tillväxt gav färre dubbeltoppar,<br />
säger Karl-Anders Högberg, Skogforsk, som<br />
genomfört studien. Sambanden var dock svaga och<br />
inte statistiskt signifi kanta.<br />
I de fl esta försök hade oförädlat jämförelsematerial<br />
ungefär samma frekvens dubbelstam som förädlade,<br />
men i två av försöken hade några jämförelsematerial<br />
signifi kant högre dubbelstamsfrekvens.<br />
I de senast utvärderade fältförsöken, där nästa<br />
förädlingsgeneration testades, konstaterades endast<br />
mycket låga frekvenser dubbelstammar – högsta<br />
värdet var 7 procent. Inte heller här kunde något<br />
statistiskt signifi kant samband mellan dubbeltoppar<br />
och tillväxt konstateras.<br />
Uppföljningen av Skogforsks fältförsök ger alltså<br />
inget underlag för att dubbelstam skulle vara genetiskt<br />
kopplad till hög tillväxt. Ett problem med dubbelstammar<br />
är att de kan vara orsakade av en mängd<br />
faktorer, som exempelvis frost, svampangrepp, insekter<br />
och viltbetning.<br />
För att på ett bättre sätt beskriva läget och kanske<br />
ge en förklaring till iakttagelserna föreslår Skogforsk att<br />
rapporter om dubbelstammar i granbestånd systematiseras<br />
genom att uppgifter om bestånden sänds in<br />
till Skogforsk.<br />
– Frekvensen dubbeltopp i våra planteringar är<br />
en fråga som måste följas noga. Det är bra att Skogforsks<br />
långsiktiga försök visar att dubbelstammar inte<br />
är kopplat till förädlade plantor, säger Göran Örlander,<br />
skogsskötselchef på <strong>Södra</strong>.<br />
– <strong>Södra</strong> välkomnar den breda uppföljning som<br />
Skogforsk initierar och där skogsägarna får rapportera<br />
dubbelstamsförekomst till nya databasen, fortsätter<br />
Göran Örlander.
Ny testsågning<br />
av löv i Traryd<br />
Möjligheten att såga lövträ i Traryd utvärderas just nu i<br />
samarbete mellan <strong>Södra</strong> Timber och <strong>Södra</strong> Interiör.<br />
– En testsågning av löv genomfördes i somras och en andra<br />
i början av november. Beslut om hur vi går vidare fattas<br />
till våren, säger Fredrik Petersson, platschef i Traryd.<br />
Text och foto: Åsa Wernersson<br />
– I det underlag som ska tas fram<br />
genom provsågningar ska ingå vad vi<br />
klarar att såga per timma, vad vi får för<br />
utbyte och i vilken kvalitet. Kvalitetsbedömningen<br />
ger ett leveransmedelpris<br />
som används för at göra en kalkyl<br />
om det fi nns en ekonomisk bärighet<br />
att påbörja lövsågning i Traryd, berättar<br />
Fredrik.<br />
Det är annorlunda att såga löv än<br />
barr.<br />
– Barr utgår från centrumvaror<br />
och sidobrädor blir vad det blir. I lövet<br />
sitter det största värdet i sidoutbytet.<br />
Vi har gjort mindre investeringar i<br />
styrsystemet, så att vi kan köra blocket<br />
i retur många gånger för att kunna<br />
plocka så många värdefulla sidobräder<br />
som möjligt. Sedan är det en avvägning<br />
mellan produktivitet kontra<br />
sidoutbyte.<br />
För att lyckas med projektet gäller<br />
det att hitta en avsättning för den<br />
lägre kvaliteten. För prima varor fi nns<br />
en avsättning inom <strong>Södra</strong> Interiör.<br />
Prima ek kommer till exempel att<br />
levereras som en hyvlad vara redo för<br />
bygghandeln.<br />
Det har diskuterat hur många<br />
träslag som ska sågas i Traryd.<br />
– Ju fl er träslag desto komplexare<br />
blir det och givetvis svårare att lyckas<br />
I november gjordes den andra provsågningen av löv i Traryd. Då sågades ek till skillnad från<br />
den första då det var björk som sågades. Platschefen Fredrik Petersson och produktionsledaren<br />
Berndt Johansson är optimistiska.<br />
med projektet. I vårt förslag ska vi såga<br />
ek, björk och fura i Traryd. Stockarnas<br />
diameter blir mellan 20-35 cm.<br />
Samtidigt som lövsågsprojektet<br />
pågår behålls den nuvarande produktionen<br />
med en budget på 60 000<br />
kubikmeter furu om året.<br />
– Vi har order och leveranser som<br />
ska uppfyllas, så det vardagliga arbetet<br />
med ordinarie produktion, produktivitet,<br />
arbetsmiljö måste rulla på trots<br />
lövträprojektet.<br />
Egen firma<br />
– Skog och lantbruk<br />
Fakturor ska betalas. Pengar ska in på kontot. Dina<br />
inventarier och fastigheter behöver underhållas. Kanske<br />
står du inför en expansion? Det är många saker som<br />
måste klicka för att din verksamhet ska fungera som<br />
du har tänkt dig. Vi vill göra just de sakerna så enkla<br />
som möjligt för dig. Och vi kallar lösningen Egen firma<br />
Skog och lantbruk – en komplett samling av de tjänster<br />
du behöver för att sköta dina bankärenden. Enkelt och<br />
effektivt. Och framför allt – anpassat för dig. Läs mer på<br />
www.handelsbanken.se/skogochlantbruk.<br />
7<br />
Det är inget problem med en<br />
engagerad personal.<br />
Om Traryd blir ett lövsågverk<br />
täcks <strong>Södra</strong>s verksamhetsområdet väl<br />
genom sågverket i Djursdala på östsidan<br />
och Traryd i väst.<br />
Både Fredrik och Berndt tror att<br />
det är möjligt att få en bra logistik<br />
och ett rationellt fl öde, vilket är viktigt<br />
för att kalkylen ska gå ihop. Men<br />
beslutet om hur det blir fattas alltså<br />
till våren.
8<br />
Sagt på ägarmöte<br />
Framtidens skogsägare vill<br />
ha de bästa tjänsterna<br />
Framtidens skogsägare kommer i hög utsträckning att bo i<br />
staden och jobba med annat än sin skog. Därför behöver<br />
<strong>Södra</strong> utveckla tjänster med hög kvalitet och som är trygga<br />
att använda även för dem som inte kan så mycket om skogen.<br />
Det var slutsatsen på ett ägarmöte i Göstorp utanför<br />
Laholm i södra Halland. Text: Lars Edqvist Foto: Mats Samuelsson<br />
Det är becksvart utanför det lilla<br />
ordenshuset i byn Göstorp i de inre<br />
delarna av södra Halland. Tolv medlemmar<br />
i <strong>Södra</strong> samlas runt ett bord<br />
för att diskutera ägarfrågor.<br />
Mari Berg Johansson inleder diskussionen<br />
med att betona att kvällen är<br />
tänkt för en informell diskussion med<br />
högt till tak – även om det var lågt till<br />
tak i det gamla ordenshuset. Hon passar<br />
på att pejla stämningen: Är ni nöjda?<br />
– Belåtna, men inte nöjda, är svaret.<br />
Snabbversion<br />
Mari fortsätter med en snabbversion<br />
av <strong>Södra</strong>s ekonomiska historia och<br />
konstaterar att <strong>Södra</strong> har gått igenom<br />
en fantastisk utveckling, inte minst när<br />
det gäller produktiviteten.<br />
Detta utmynnar i en diskussion<br />
om forskning och utveckling:<br />
– Det är nu vi måste fundera över<br />
vad som efterfrågas om 60 år eller hur<br />
cellulosa kommer att användas om 25<br />
år, säger Mathilda Clausén.<br />
– Det <strong>Södra</strong> gör på forskningssidan<br />
är väldigt viktigt. Vi kan vara stolta<br />
över <strong>Södra</strong>s långsiktiga forskning,<br />
anser Bror Axelsson.<br />
Kvalitetsfrågan diskuteras också.<br />
– Det är trist att det inte längre<br />
verkar fi nnas något intresse för kvalitet.<br />
När man har virke av hög kvalitet att<br />
leverera så gör man hellre det till någon<br />
som uppskattar det, säger Jan Andersson.<br />
Asta Berg dukar upp kaffebordet som av mötet<br />
skämtsamt utnämndes till det viktigaste skälet<br />
att vara medlem i <strong>Södra</strong>.<br />
Tämligen entydigt<br />
Mari Berg Johansson ställer frågor och<br />
får tämligen entydiga svar.<br />
Är vinstdelningen viktig för er?<br />
– För oss som bor här och lever på vår<br />
skog är vinstdelningen viktig. Allt fl er<br />
bor på andra håll, har andra inkomster<br />
och har skogen mest för jakten. För dem<br />
är nog inte vinstdelningen så viktig.<br />
Betyder det att vi ska återinföra förvärvstillstånd?<br />
– Nej, det är inte realistiskt, men frånvarande<br />
medlemmar som inte sköter<br />
sin skog är ett problem.<br />
Är det rimligt att så mycket pengar<br />
stannar i föreningen?<br />
– Det beror på vad de används till. Om<br />
pengarna används till investeringar är<br />
det bra.<br />
Asta Berg bjuder på kaffe och smörgås<br />
och temperaturen i debatten stiger.<br />
– Så länge pengarna investeras här<br />
i Sverige är det bra att <strong>Södra</strong> har en<br />
hög nivå på investeringarna. Men om<br />
våra pengar går till investeringar på<br />
andra sidan jordklotet skulle det vara<br />
annorlunda, säger någon och de fl esta<br />
instämmer.<br />
Ska vara effektivt<br />
Jämförelser görs med Arla och de<br />
fl esta känner oro för att <strong>Södra</strong> ska bli<br />
så stort så att medlemmarna tappar<br />
greppet. <strong>Södra</strong> ska vara en ganska liten<br />
och mycket effektiv organisation, men<br />
aldrig tjänstemannastyrd. Detta är<br />
också alla överens om.<br />
– Även om vi inte ska investera på<br />
andra sidan jorden tycker jag att det är<br />
bra att vi utvecklar oss på närliggande<br />
områden som <strong>Södra</strong> interiör och <strong>Södra</strong><br />
skogsenergi gör, säger Mathilda Clausén.<br />
– Det är bra om vi kan utveckla vår<br />
verksamhet, så att vi kan få mer ut ur<br />
trädet. Och det är bra att hålla en hög<br />
miljöprofi l, säger Jan Andersson.<br />
Mari Berg Johansson betonade att kvällen var vikt för en informell diskussion med högt i tak.<br />
Vardagsproblem<br />
Diskussionen växlar in på vardagsproblem<br />
i relationen till <strong>Södra</strong>. Flera är<br />
kritiska mot att det kan ta lång tid från<br />
leverans till redovisning.<br />
Alla är överens om att det är en<br />
fördel att känna sin skog och att stå på<br />
sig. Det är inte lätt att vara utbo och<br />
sakna kunskap om skogen, för det är<br />
viktigt att kunna göra sina egna val.<br />
– Vad efterfrågas om 60 år, undrade<br />
Mathilda Clausén.<br />
– Jag vill kunna välja att få lite<br />
mindre betalt om avverkningen görs<br />
med lite mindre maskiner som inte gör<br />
så djupa spår i marken, säger Mathilda<br />
Clausén.<br />
Hur ska då <strong>Södra</strong>s service vara?<br />
– Man ska känna tryggheten att inte<br />
bli lurad, det ska vara som en försäkring<br />
att vara med i <strong>Södra</strong>, säger Erik<br />
Berg, som var aktiv i förtroenderådet<br />
och förvaltningsrådet under de svåra<br />
åren på 70-80-talet.<br />
Medelåldern på ägarmötet i<br />
Göstorp är relativt hög. Mari Berg<br />
Johansson undrar hur en yngre generation<br />
skogsägare ska kunna lockas att<br />
engagera sig i <strong>Södra</strong>?<br />
– Det är svårt att konkurrera med<br />
datorerna, men att ge dem en kurs för<br />
motorsågskörkort i julklapp kan vara<br />
ett sätt att få dem att upptäcka skogen,<br />
tror Mathilda Clausén.<br />
– Det är svårt när ungdomarna<br />
hellre vill studera och kanske doktorera<br />
än att ge sig ut i skogen. Hur ska <strong>Södra</strong><br />
kunna möta det? Vi får ta vårt ansvar<br />
för att försöka påverka våra egna barn.<br />
– Det måste fi nnas bra tjänster till<br />
de medlemmar som har lämnat landsbygden.<br />
Och de nya medlemmarna<br />
måste känna att de får den bästa servicen<br />
även om de inte är på plats. Detta<br />
ställer krav på bred kompetens hos<br />
tjänstemännen, inte bara som inköpare.<br />
Diskussionen avslutades med<br />
frågan varför de som deltog i det här<br />
mötet var medlemmar och vad som<br />
kan göra det ännu mer attraktivt att<br />
vara medlem.<br />
– Vi är med för det goda kaffet,<br />
skojade några.<br />
– Studieresor till skogar och industrier<br />
i andra länder är mycket intressanta.<br />
Vi har varit på några studieresor<br />
och det har varit väldigt lärorikt, tyckte<br />
Ingrid och Bror Axelsson.
I det lilla ordenshuset i Göstorp träffas tolv<br />
skogsägare för att diskutera <strong>Södra</strong>s framtid.<br />
Några kommentarer<br />
från andra ägarmöten<br />
”Vi var elva personer och har frågor vi vill ställa till styrelsen. Det handlade<br />
t ex om <strong>Södra</strong>modellen och kapitalbildningen. Vi tror också att <strong>Södra</strong><br />
behöver ett konkurrenskraftigt servicekoncept för framtidens skogsägare.”<br />
Håkan Kåkneryd, Norrköping.<br />
”Diskussionerna har varit konstruktiva. Man har bland annat undrat varför<br />
det fi nns ett så stort kapital i föreningen. Om det inte fi nns ett självklart mål<br />
med att samla mer kapital kanske en del kan fördelas till medlemmarna.”<br />
Mats Löfgren, Vederslöv, Alvesta-Växjö.<br />
”De fl esta var mer välinformerade än vanligt. Vi diskuterade efterlikvid och<br />
kapitalutdelning. Här fanns en tydlig skiljelinje mellan de äldre, som föredrog<br />
en större kapitalutdelning, och de yngre som lutade mer åt en större<br />
efterlikvid.”<br />
Harald Gradén, Ulricehamn.<br />
”<strong>Södra</strong>modellen är de fl esta rätt nöjda med. En annan fråga var hur vi ska få<br />
med nya och yngre medlemmar på våra möten. En idé var att ha lite större<br />
bredd och till exempel ordna program som vänder sig till hela familjen.”<br />
Inge Petersson, Ronneby.<br />
”De viktigaste frågorna rörde framtiden, hur vi ska nå en ny generation<br />
medlemmar. Ett förslag var att <strong>Södra</strong> ska erbjuda skogsbruksplaner till<br />
rabatterat pris. På det sättet kan man knyta nya skogsägare till sig.”<br />
Anna Thorén, Finnveden.<br />
”En fråga som diskuterades var omsättningen på skogsinspektorer.<br />
Det fi nns ett starkt önskemål om en bättre kontinuitet. Insatserna var<br />
ett ämne som diskuterades. Många vet inte hur det går till att välja själv.<br />
Kanske tydlig information med årsbeskedet?”<br />
Inge Bodelsson, <strong>Södra</strong> Skåne.<br />
Djur, natur<br />
eller teknik?<br />
Naturbruksprogrammet [NB] är yrkesprogrammet som<br />
kan erbjuda full naturvetenskaplig behörighet.<br />
Yrkesutgångar NB<br />
• Maskinförare lantbruk<br />
• Djurskötare lantbruk<br />
• Hundförare-/skötare<br />
• Skogsmaskinförare<br />
• Skogs- och viltvårdare<br />
Läs om utbildningarna och skolan på<br />
www.lj.se/segerstadvarnamonaturbruk<br />
Yrkeshögskola och KY<br />
• Skogligt basår<br />
• Skogsbrukstekniker<br />
• Lantbruk basår<br />
• Driftledare lantbruk<br />
- Lantbruksteknik<br />
- Husdjursskötsel<br />
• Företagare med hund<br />
9<br />
BESÖK OSS!<br />
Ring och anmäl besök<br />
på tel 0371-58 46 10
10<br />
Hur är marknaden just nu?<br />
Byggandet föll kraftigt framför allt under<br />
2008. Fallet har bromsats upp och förhoppningsvis<br />
så befi nner vi oss nu på en<br />
bottennivå. Byggandet kommer att öka<br />
gradvis, delvis i Europa men framför allt<br />
i USA där vi får se rejäla ökningar framöver.<br />
Det kommer väl inte att gå uppåt<br />
med en oerhörd fart, men vi får kanske se<br />
en gradvis förbättring och om två till fyra<br />
år är vi kanske tillbaka där vi var före<br />
fallet.<br />
Men 2010 har väl varit ganska<br />
starkt?<br />
Det är bra för sågverks- och tränäringen<br />
att renoveringssektorn har gått så bra.<br />
Även under fallet för nybyggen har<br />
renoveringarna gått bra, och det är där<br />
den stora träförbrukningen fi nns.<br />
Har det varit några skillnader<br />
mellan Sverige och våra starkaste<br />
konkurrentländer?<br />
Trots den kraftiga minskningen av byggandet<br />
fi ck vi balans tack vare att produktionen<br />
minskade i samtliga länder runt<br />
Peter Nilsson, vd <strong>Södra</strong> Timber, om företagets nuläge och framtid:<br />
Vi har ett bra case<br />
omkring oss. Sverige fi ck ett gynnsamt<br />
läge tack vare den svaga kronan. Vi blev<br />
ju aldrig lika påverkade som omvärlden;<br />
mycket tack vare valuta kunde vi fortsätta<br />
att arbeta upp våra stormlager i oförminskad<br />
takt.<br />
Hur påverkas vi av att kronan<br />
stärkts av Sveriges relativt starka<br />
statsfi nanser?<br />
Vår konkurrenskraft gentemot konkurrenterna<br />
har försvagats. Det är inga små<br />
tal för det handlar om 15-20 procent.<br />
Den konkurrensfördel vi hade är som<br />
bortblåst och det kan vi i dagsläget inte<br />
kompensera oss för.<br />
Hur ser det ut om du blickar framåt<br />
mot de närmaste månaderna?<br />
Efter en minskning sedan fi nanskrisen<br />
fi nns nu tecken på att nybyggandet vänder<br />
uppåt från rekordlåga nivåer. <strong>Södra</strong>s<br />
huvudmarknader ser ut att utvecklas<br />
positivt och vi har även renoveringssektorn<br />
med oss. Osäkerheten gäller bland<br />
annat om vi kan kompensera den starkare<br />
kronan med prishöjningar i lokala valutor.<br />
Räknar du med att <strong>Södra</strong> Timber<br />
fortsätter att köra full produktion?<br />
Vi har bestämt oss för att produktionsbegränsa<br />
under vintern. Tittar man på<br />
råvarupriserna i Sverige och även runt<br />
omkring i Europa, så vill jag inte använda<br />
uttrycket högt pris, men i förhållande<br />
till försäljningspriset på trävarorna<br />
fi nns ingen intjäningsförmåga med de<br />
råvarupriserna. Och vi vet att många<br />
aktörer har gott om rotstående lager. Det<br />
är klart att det är katastrofalt om vi skulle<br />
börja sänka priserna. Därför kan det vara<br />
en bra åtgärd att hålla balansen genom<br />
att stoppa produktion.<br />
Hur stark är benägenheten hos<br />
sågverksföretag att ta stopptid i<br />
stället för att såga på?<br />
Min tro och förhoppning är att många<br />
väljer att stoppa om marknaden hamnar i<br />
obalans. Samtidigt är det svårt att hålla<br />
kontroll på det här och vi vet att det bara<br />
behövs lite för att priset ska tippa åt ena<br />
eller andra hållet. Man får titta i sin egen<br />
lada och sedan göra en bedömning.<br />
Enligt de prognoser vi gör nu klarar<br />
Text: Per Braconier Foto: Andreas Lindholm<br />
vi oss till jul utan produktionsstopp. Men<br />
det är ingen stor dramatik i det. Det<br />
handlar inte om att stå stilla med alla<br />
sågverken i en eller två månader. Så stora<br />
lager är det inte utan det rör sig om<br />
vanlig förmåga att hålla koll på sin egen<br />
situation.<br />
På längre sikt ökar intresset för trä?<br />
Så är det – vi har ett bra case. Trävaror är<br />
bäst på att långtidslagra koldioxid och<br />
det går åt förhållandevis lite energi vid<br />
träbyggande, jämfört med många andra<br />
byggen. Men allt händer inte av sig själv.<br />
Det gäller att ta fram bra byggmaterial,<br />
bra metoder och standarder för att trä<br />
verkligen ska bli försthandsvalet.<br />
Men det är många som måste lära<br />
sig tänka nytt?<br />
Det är kärnan i detta. Ta till exempel den<br />
senaste mottagaren av Marcus Wallenbergpriset,<br />
tysken Hans Joachim Blass,<br />
vars insikter förenklar träbyggandet<br />
väsentligt. Han har kommit på hur man<br />
ska sammanfoga trä bättre i byggnader.<br />
Det är ett lysande exempel på nya idéer
inom ett område där man annars inte<br />
riktigt vet hur man gör på ett bra sätt och<br />
därför tar till för kraftiga, stora, komplicerade<br />
och dyra lösningar.<br />
Säkerhetsarbetet är högt prioriterat.<br />
Vad är det som händer just nu?<br />
Vi jobbar väldigt mycket med är att göra<br />
våra arbetsplatser säkrare. En sak är hur vi<br />
säkrar arbetsplatserna med stängsel och<br />
andra skydd. Ännu tyngre väger de kulturella<br />
frågorna runt säkerhetstänkandet:<br />
hur vi uppför oss på sågverket, hur cheferna<br />
agerar samt ordning och reda. Vi<br />
måste verkligen få grepp om vår säkerhetskultur.<br />
Det fi nns inget likhetstecken<br />
mellan en säker arbetsplats och en som är<br />
mindre effektiv eller mindre produktiv.<br />
Jag tror det är precis tvärtom.<br />
Varför är det oacceptabelt många<br />
tillbud idag?<br />
Alla har ett eget ansvar att följa de regler<br />
som fi nns. Men en del har väldigt goda<br />
avsikter när de tar risker och kanske går<br />
in innanför en avspärrning eller ger sig<br />
på någonting med händer eller fötter. Vi<br />
måste förstå att det är inte så det ska<br />
vara; det är oacceptabelt.<br />
Vilka stora förändringar väntar<br />
inom <strong>Södra</strong> Timber under de närmaste<br />
åren?<br />
Varje sågverk kommer att producera färre<br />
produkter och ha ett mindre sortiment.<br />
Varje arbetsplats blir lite mer specialiserad<br />
för varje år.<br />
Vi sätter också ned foten när det<br />
gäller tron på stordriftsfördelar. Vi har<br />
möjlighet att växa inom det utrymme<br />
som fi nns för ökad avverkning hos <strong>Södra</strong>s<br />
ägare. Det kanske allra viktigaste för att<br />
klara uppgiften är att vi är effektiva och<br />
produktiva i våra anläggningar. Naturligtvis<br />
gäller det kostnaderna, men också<br />
att ha rätt produkter och få betalt på<br />
marknaden. Vi får inte mer betalt för<br />
våra produkter än andra, men däremot<br />
gäller det att vi gör rätt saker.<br />
Vi ser att det måste till en eller några<br />
riktigt stora, produktiva anläggningar.<br />
Det sänker kostnaden och ökar konkurrenskraften<br />
och betalningsförmågan för<br />
råvaran. Men vi behöver en mix av stora<br />
och små sågverk eftersom vi måste klara<br />
av både standardprodukter och mindre<br />
standardiserade varor. Men det är klart att<br />
andelen standardprodukter ökar, och därför<br />
är jag övertygad om att det är rätt att<br />
som bas ha ett eller några stora sågverk.<br />
Vilken är affärsområdets största<br />
utmaning just nu?<br />
Det är fl ytten av sågen i Adelebsen och<br />
uppbyggnaden av den i Värö. Det är dels<br />
en teknisk och fysisk utmaning, dels en<br />
stor omställning för organisationen i<br />
Värö att köra en såg med helt andra<br />
kapaciteter och volymer, och hur vi<br />
logistiskt får till det här. Det kommer att<br />
bli en väldigt stor omställning för många.<br />
Har vi alla de resurser som krävs<br />
för att klarar ett sådant projekt?<br />
Vi har ett samarbete med Klausnergruppen<br />
och sågverkets arktitektfi rma,<br />
som har erfarenhet av att bygga och att<br />
driva sådana sågverket. Men vi måste ju<br />
självklart vara förberedda att ta emot och<br />
ta hand om anläggningen på ett bra sätt.<br />
Vi håller precis på att sätta igång en<br />
ny marknadsorganisation. Den har vi<br />
strukturerat på ett lite nytt sätt, specifi kt<br />
när det gäller fl öden till exempel. Det är<br />
den enskilt största utmaningen.<br />
Vilka nya kunder i Europa skulle<br />
du vilja ha?<br />
Jag tror väldigt mycket på den ökande<br />
standardiseringen, som sker gradvis. Den<br />
gör att byggandet successivt blir mer lika<br />
i Europa och USA. Det blir mer likvärdiga<br />
produkter och därmed mycket<br />
lättare att distribuera samma produkt till<br />
fl era länder. Vi kommer att arbeta mer<br />
med de större kedjorna och husbyggarna.<br />
Men när Värösågen är i full gång måste<br />
vi helt klart ha en plattform i USA.<br />
Vilken organisation krävs i USA?<br />
Vi tittar på om vi kan samarbeta med<br />
något befi ntligt, etablerat, företag. Precis<br />
som vi i dag arbetar med Crown Timber<br />
i Storbritannien och Smartt Timber<br />
Sales i Nederländerna. Det krävs att vi<br />
har en bra logistiklösning gentemot USA<br />
inom ett till tre år.<br />
Hur ser <strong>Södra</strong> Timber ut om<br />
fem år?<br />
Vi slår i taket med producerad volym<br />
inom vårt område, med ökningen i Värö.<br />
Då pratar vi om en volym strax över två<br />
miljoner kubikmeter. Vi kommer att ha<br />
en riktig etablering i USA och fi nnas på<br />
plats betydligt tyngre i Norge. Vi förädlar<br />
mer; jag tror kanske inte att vi kommer<br />
att göra limträbalkar, däremot kommer vi<br />
att ha lite mer bärande, starkare produkter.<br />
Vi är ordentligt engagerade i FoU och vi<br />
är bra på det om fem år.<br />
Går <strong>Södra</strong> Timbers utveckling<br />
tillräckligt snabbt?<br />
Det är bra takt i marknaden och vi har<br />
en organisation för det. Jag kan väl känna<br />
ibland att det går lite långsamt att få ned<br />
kostnaderna; jag skulle önska att det gick<br />
fortare. Jag hoppas att vi ska bli bättre på<br />
ordning och reda och arbetsmiljöarbetet.<br />
Jag tycker vi är duktiga på produktivitetsarbete<br />
generellt, men vi skulle kunna bli<br />
bättre på att driva produktivitetsarbetet i<br />
de administrativa delarna. Totalt sett<br />
tycker jag vi går framåt bra även om det<br />
alltid fi nns delar man är mer nöjd med<br />
och delar man är mindre nöjd med.<br />
Bemanningsplan klar för<br />
nya sågen i Värö<br />
11<br />
Bemanningsplanen för kollektivanställda till den nya sågen i Värö är nu förhandlad<br />
och klar. Antalet kollektivanställda ökar från 103 till 107 befattningar.<br />
Anläggningen i Adelebsen är nu helt nedmonterad och den 26 november var<br />
allt material på plats i Värö. Text: Åsa Wernersson Foto: Tanja Ling och Ulrika Aune<br />
– Vi har annonserat efter sågverksoperatörer, elektriker, mekaniker och truckförare/<br />
maskinförare. I rekryteringen tar vi höjd för kommande pensionsavgångar och har därför<br />
sökt totalt nio tjänster. Sista ansökningsdatum var 24 november och vi räknar med att de<br />
nya medarbetarna är på plats efter årsskiftet. Vi tittar också på skiftupplägget och planen<br />
är att stora delar av anläggningen körs i tvåskift, säger Karl Lindow, projektansvarig för<br />
organisationen och platschef i Värö.<br />
Anläggningen i Adelebsen är helt nedmonterad och det har pågått ett intensivt transportarbete<br />
av material till Värö sedan i början av oktober. Nu är allt material på plats.<br />
Det är full aktivitet på plats i Värö. Pålningsarbete för timmersortering, såghall och<br />
råsortering är färdig.<br />
– Vi har börjat med gjutningsarbete och fundamentsbygge för timmersorteringen.<br />
En del markarbete kvarstår, Peab och de tyska företaget Dechant arbetar parallellt med<br />
byggnader och färdigställande av<br />
mark. Målet är att alla fundament ska<br />
vara gjutna till årsskiftet, säger Karl.<br />
Dessutom har upphandling gjorts<br />
av en Finscan, en automatisk kvalitetsavsyning.<br />
– Den tyska anläggningen hade<br />
inte denna utrustning, så vi har gjort<br />
en komplettering. Tidplanen för projektet<br />
ligger fast, vilket innebär att installation<br />
och provkörning pågår från Gjutningsarbete och fundamentsbygge för<br />
mars till juni.<br />
timmersorteringen.
12<br />
Sofi e gillar stadens puls<br />
men har fi ngrarna i myllan<br />
Sofi e Gunnarsson är tjejen<br />
från landet som också gillar<br />
stadens puls. Hon brinner<br />
för många saker, idéerna<br />
sprudlar och ofta blir det blir<br />
något av dem. Hon är med i förtroenderådet<br />
i Mönsterås skogsbruksområde,<br />
ung och ganska udda i den skogskunniga<br />
samlingen.<br />
– Jag har ett par fi ngrar i myllan och de<br />
andra i luften och är genuint intresserad<br />
av det mesta. Och jag älskar att se<br />
när människor har nytta av varandra.<br />
Text och foto: Sven-Eric Petersson<br />
Det här är en tjej som ger sig på det mesta. Under<br />
gymnasietiden i Oskarshamn höll hon på med<br />
tävlingsdans, fotboll, innebandy, sjöng i körer och<br />
mycket annat.<br />
– Jag var jätteengagerad i allt möjligt och gymnasietiden<br />
var mycket rolig.<br />
Sedan åkte hon till USA och jobbade som au<br />
pair och på kontor i två år. Sofi e återvände hem och<br />
gick utbildningen Internationell Administration på<br />
Växjö universitet. Under studie tiden jobbade hon<br />
som husfru och guide på Teleborgs Slott. När hon<br />
var klar startade hon eget företag och fi ck massor av<br />
uppdrag.<br />
Med många bollar i luften har hon blivit en bra<br />
koordinator, kanske för att hon hela tiden bygger<br />
nätverk. Egna konsultföretaget For You Consulting<br />
erbjuder tjänster som projektledning och marknadsföring,<br />
och Sofi e fi nns ofta också med som moderator,<br />
kon ferencier och inspiratör. Dessutom jobbar<br />
Ett av Sofi es favoritställen på gården<br />
i Flinshult är Ekhagen strax intill boningshuset.<br />
– Jag var där ofta och barndomsminnen<br />
från hagen under ekarna är<br />
många.<br />
hon mycket för ungt entreprenörskap och ungt<br />
företagande på landsbygden.<br />
– Jag och framför allt mitt nätverk kan det mesta.<br />
– Oskarshamn är en välmående stad med fantastiska möjligheter,<br />
starka industrier och en djuphamn som möjliggör<br />
satsningar inför framtiden. Många andra kommuner är<br />
nog avundsjuka på våra tillgångar, tror Sofi e Gunnarsson,<br />
som jobbar med att marknadsföra kommunen.<br />
Helheten viktig<br />
En stor del av tiden går just nu åt för ett uppdrag åt<br />
näringslivet och Oskarshamns kommun som handlar<br />
om destinationsutveckling.<br />
– Jag drar igång processer för att lyfta fram<br />
kommunens värden och marknadsföra dessa.<br />
Oskarshamn är en välmående stad, där arbetsmarknaden<br />
efterfrågar många specialistkompetenser som<br />
annars bara fi nns i storstäderna. Det gäller att underlätta<br />
rekryteringen med ett riktigt bra erbjudande till<br />
den som väljer landsbygden och då handlar det inte<br />
bara om jobbet utan helheten.<br />
Arbete och fritid fl yter samman för Sofi e.<br />
– Mina intressen är annars jobbet och jobbet.<br />
Om jag ser något som behöver förbättras i Oskarshamn<br />
eller det dyker upp ett intressant ämne på en<br />
middag så ser jag det som en del i mitt jobb.<br />
– Man jag motionerar med innebandy och tennis.<br />
Nu har jag och min sambo köpt hus och då är jag<br />
gärna med och fi xar, målar och donar. Ena stunden<br />
är jag karriärtjejen, i den andra mer praktisk. Jag<br />
gillar att pyssla, renovera och ha gott om plats. Och i<br />
huset kan jag vrida på stereon med full volym och<br />
lyssna på Bruce Springsteen.<br />
Skogen på agendan<br />
Första <strong>kontakt</strong>en med <strong>Södra</strong> var en kalender med<br />
vackra skogsbilder. Den fanns på pappa Håkans<br />
kontor och på hyllan fanns <strong>Södra</strong>kepsar.<br />
– När jag pluggade i Växjö kunde jag inte undgå<br />
att se <strong>Södra</strong>s huvudkontor från universitetet. <strong>Södra</strong><br />
är ett stort företag med båda fötterna på jorden och<br />
det är spännande med forskningen kring alla nya<br />
användningsområden för skogsråvaran. Det fi nns<br />
potential för <strong>Södra</strong> att utvecklas in i framtiden.<br />
När jag frågar hur hon kom med i förtroenderådet<br />
kommer svaret snabbt.<br />
– Det undrar jag också.<br />
Men det var kanske inte så konstigt. Några i<br />
valberedningen hade stött på Sofi e i olika sammanhang.<br />
De visste att hon jobbade med marknadsföring<br />
och kommunikation och att föräldrarna är skogsägare.<br />
– Jag fi ck frågan om jag var intresserad, tänkte<br />
efter och sade ja. Jag gillar att ta ansvar, det har jag<br />
med mig hemifrån gården.<br />
När den här möjligheten dök upp hade Sofi e redan<br />
funderat på hur hon skulle komma närmare skogen.<br />
– Med mitt ja kom skogen med på min agenda och<br />
nu brinner jag för att lära mig mer om skog och skogsbruk<br />
och att bidra med nya infallsvinklar. Man kan vara<br />
bra på andra saker än att vara ute med röjsågen.<br />
Rappare kommunikation<br />
Eftersom hon inte har det skogliga kunnandet och<br />
inte är självverksam menar Sofi e att hennes roll<br />
Kort om<br />
Sofi e Gunnarsson<br />
Ålder: 29 år.<br />
Bor: i Oskarshamn med sambon Christian<br />
Åberg.<br />
Föräldragården: ligger i Flinshult,<br />
Döderhults socken i Oskarshamn. Där<br />
växte Sofi e upp med mamma Christina,<br />
pappa Håkan och lillasyster Emma.<br />
Utbildning: samhäll-ekonomisk linje på<br />
gymnasiet. Internationell administration<br />
vid Växjö universitet.<br />
Gör nu: driver egen konsultfi rma med<br />
tjänster som projektledning och marknadsföring.
Sofi e Gunnarsson är stolt över att vara från<br />
landet men gillar också stadens puls. Nu är<br />
hon med i förtroenderådet i Mönsterås sbo.<br />
– Skogen har fått en plats i min agenda och<br />
jag ser fram mot att bli skogsägare.<br />
måste bli en annan. Just nu håller hon på att lära mig<br />
en massa saker.<br />
– Det fi nns säkert fl er unga killar och tjejer som<br />
funderar över hur det är att äga skog och om det<br />
passar deras livsstil. Det kommer nya generationer<br />
skogsägare som beställer betydligt fl er tjänster. Då<br />
blir också kommunikationen viktigare, antingen det<br />
handlar om att använda sociala medier eller medlemsnätet<br />
eller allt däremellan.<br />
Hon tycker att <strong>Södra</strong> delar ett problem med<br />
kommuner, landsting och andra stora företag: en viss<br />
tröghet.<br />
– Kommunikationen mellan olika delar i <strong>Södra</strong><br />
måste bli rappare. Det är viktigt med tillgänglighet,<br />
genomlysning och dialog. I det sammanhanget kan<br />
jag och andra i min ålder spela en roll. Vi 80-talister<br />
framför helst våra åsikter direkt och om jag har en<br />
idé som gör <strong>Södra</strong> bättre skulle jag inte tveka att<br />
ringa koncernchefen.<br />
– När vi i förtroenderådet hittat våra roller kommer<br />
jag inte att sitta stilla särskilt länge.<br />
Bra aktiviteter<br />
Skogsbruksområdet har redan idag har många bra<br />
aktiviteter, exempelvis skogsdagar.<br />
– Besökarna tycker att dessa är toppen och de<br />
spelar en viktig social roll mitt bland maskiner och<br />
skogsskötselråd. Men kanske kan formen ändras för<br />
att attrahera hela familjen och kanske kan en skogsdag<br />
mitt i sommaren locka utborna.<br />
– Skogsägaren är ofta ganska ensam i sitt företagande.<br />
Då är det viktigt att fi nnas i ett sammanhang<br />
som <strong>Södra</strong>. I ägandet kan man vara individualist<br />
men det är skönt att falla tillbaka på tryggheten i<br />
föreningen.<br />
– Ett tag skulle alla unga ut i världen och pröva<br />
sina vingar. Idag har behovet av trygghet kommit<br />
tillbaka, men det får inte blir för fyrkantigt, för<br />
hierarkiskt eller för stelt. Det gäller att hitta de<br />
fl exibla lösningarna för att individerna ska kunna<br />
komma fram.<br />
Nu vet hon också hur ett ägarmöte går till. Tillsammans<br />
med Bertil Andersson i Rostorp ledde hon<br />
ett ägarmöte i Hycklinge med livliga diskussioner<br />
om en rad frågor inför framtiden.<br />
– Bertil har varit med länge och kan så mycket.<br />
I slutet av november blir det ett seminarium där<br />
synpunkterna från vårt möte kommer att föras<br />
vidare.<br />
Trygghet i skogen<br />
Föräldragården i Flinshult några kilometer utanför<br />
Oskarshamn är på 125 hektar. Som barn tog Sofi e<br />
med sig katten och gick med sin picknickkorg rakt<br />
ut i skogen.<br />
– Det var det bästa jag visste. Skogen var en<br />
trygghet och jag har aldrig varit rädd för att vara där,<br />
den här skogen kände jag.<br />
– Jag minns när mamma och jag gick iväg med<br />
fi kakorgen när pappa höll på i skogen. Och familjepromenaderna<br />
i skogen var viktiga. Då tittade vi på<br />
vad pappa gjort, fi ck veta varför och såg vad som<br />
hände med planteringar och gallringar. Då var det<br />
lätt att vara stolt över att den skogen var vår.<br />
Sofi e ser fram mot att bli skogsägare.<br />
– Ja, jag tror att jag skulle trivas och engagera<br />
mig. Skogen blir en del av mitt personliga varumärke<br />
och jag skulle fundera på hur jag skulle kunna använda<br />
dessa värden. Jag är karriär inriktad och vill jag<br />
hamna i sammanhang där jag utvecklas.<br />
13<br />
– Jag skulle klara att ta hand om skogen tillsammans<br />
med min inspektor och bra rådgivare. Jag kan<br />
inte särskilt mycket om detaljer i skogsskötsel, men<br />
jag har planterat, kört ved och varit med om dikesrensningar.<br />
– Som skogsägare skulle jag gärna testa nya träd<br />
och plantor, men vill jag nog ha en riskanalys. Jag vill<br />
se snabba resultat men också veta riskerna och hur<br />
jag garderar mig. Men jag är inte intresserad av<br />
garantifonder på banken.<br />
– Sedan är det ju inte säkert att jag tar över<br />
gården. Det kan bli min syster eller någon helt annan.<br />
Det skulle jag acceptera och nöja mig med att bara<br />
promenera i skogen, känna dofterna och plocka<br />
kantareller.<br />
– Idag är jag alldeles för sällan i skogen. Det blir<br />
någon joggingtur på sommaren, eller för att plocka<br />
kantareller eller när pappa vill visa något.<br />
Stolt bo på landet<br />
Sofi e är också styrelseledamot i en ideell förening<br />
som heter Unga på landsbygden. Den lyfter fram<br />
landsbygden som något att vara stolt över, vill vända<br />
på begrepp och fördomar och visa på landsbygdens<br />
fördelar. Det gör man som motvikt till uppfattningar<br />
som ”att det är i storstaden allt händer och det är där<br />
man lyckas”.<br />
– Unga ska vara stolta över att bo på landet.<br />
Jag vill vara med och skapa hjältar på landsbygden.<br />
Det är en del av skogsägandet som jag tycker är<br />
viktig. Här kan <strong>Södra</strong> också spela en roll, oavsett om<br />
hjältarna är skogsägare, timmerbilsägare eller något<br />
annat.
14<br />
Obalans på trävarumarknaden<br />
men stark balans<br />
på barrmassa<br />
Det är obalans på trävarumarknaden. I de stora producentländerna har<br />
produktionen sedan sommaren stigit snabbare än konsumtionen och<br />
fl era producenter har aviserat produktionsbegränsningar. Lagren av<br />
lövmassa ökar, medan balansen på barrmassa är stark. Massaköparna i<br />
Europa oroar sig för att en bristsituation kan uppstå. <strong>Södra</strong> Skogsenergi<br />
har hela hösten levererat 25-30 procent mer biobränsle än planerat.<br />
Text: Carin Bengtsson, Åsa Wernersson, Frida Nielsen. Foto: Jesper Andersson, Magnus Eklöf/Peter Bartholdsson, Andreas Lindholm<br />
Sågade trävaror<br />
I dag råder obalans mellan utbud och<br />
efterfrågan. Produktionen i Sverige,<br />
Finland, Tyskland och Österrike har<br />
stigit sedan sommaren, i en snabbare<br />
takt än konsumtionen. I Finland och<br />
Sverige har i år snart producerats tre<br />
miljoner kubikmeter mer än förra året.<br />
Flera producenter i Sverige och Finland,<br />
inklusive <strong>Södra</strong> Timber, har redan<br />
aviserat om produktionsbegränsningar<br />
i slutet av året. Med ökad osäkerhet<br />
om vad som kommer att hända med<br />
prisbilden den närmaste tiden och<br />
väljer kunderna att köpa mindre volymer<br />
med kortare framförhållning<br />
vilket har ökat producentlagren.<br />
Råvarupriset har stigit i snabbare<br />
takt än priset på trävaror. Följden är att<br />
marginalerna är små eller inga nu när<br />
den svenska valutan har kommit tillbaka<br />
till ett ”normalläge”. Sverige har mist<br />
sin valutafördel, både mot euron,<br />
pundet och dollarn, och konkurrerar<br />
nu på samma villkor som övriga producentländer.<br />
Förhoppningen är att<br />
marknaden inte kommer att ”sågas<br />
sönder” denna gång, som är det vanliga<br />
i sådana här situationer, utan att<br />
branschen väljer att produktionsbegränsa<br />
och följa konsumtionen i stället.<br />
Konsumtionen har haft en långsiktlig<br />
uppåtgående trend i Europa,<br />
USA och Asien. Kortsiktigt är det<br />
osäkert om konsumtionen kommer<br />
att öka i vissa europeiska länder, som<br />
Storbritannien, Danmark och Holland.<br />
I dag är Sverige är det land där<br />
konsumtionen ökar snabbast och både<br />
nybyggnationen och ROT-sektorn går<br />
bra.<br />
Pappersmassa<br />
Under oktober steg producentlagren i<br />
världen med motsvarande två leveransdygn.<br />
Det är främst lageruppgångar<br />
på lövmassa i Latinamerika som fi ck<br />
lagren att gå från 32 till 34 dygn.<br />
I viss mån steg lagren även i Nordamerika<br />
medan de sjönk i Europa.<br />
I oktober köpte Kina mer barrmassa<br />
än normalt, men inköpen av<br />
lövmassa ligger inte på en normal<br />
nivå, vilket var en bidragande orsak<br />
till lageruppgången.<br />
– Kina producerar nu mer lövmassa<br />
internt och har därför ett lägre<br />
behov av marknadsmassa, säger Åke<br />
Axelsson, marknadsanalytiker.<br />
Balansen på barrmassa är starkare än<br />
på lövmassa. Massaköpare har stundtals<br />
känt av en brist på långfi ber i Europa<br />
där det fi nns en oro för att det åter ska<br />
uppstå en bristsituation. Bakgrunden till<br />
bristen är bland annat jordbävningen i<br />
Chile i början av året, där all produktion<br />
fortfarande inte har kommit<br />
igång vilket marknaden känner av.<br />
Ekonomin i Nordeuropa går<br />
bättre än i Sydeuropa, men pappersproducenterna<br />
har fortfarande svårt<br />
att få upp priserna och även om volymerna<br />
förbättras är lönsamheten<br />
fortfarande dålig.<br />
– Visserligen har papperspriset<br />
stigit något, men inte alls i takt med<br />
att råvarukostnaderna har gått upp,<br />
säger Åker Axelsson.<br />
Papperskonsumtionen i Nordamerika<br />
följer inte nämnvärt återhämtningen<br />
i ekonomin. Leveranserna av<br />
papper ökar jämfört med förra året,<br />
men den grafi ska papperssektorn<br />
påverkas fortfarande starkt negativt<br />
av konkurrensen från digitala medier.<br />
Biobränsle<br />
Marknadsläget för <strong>Södra</strong> Skogenergi<br />
är just nu mycket bra. Utleveranserna<br />
har under hela hösten legat 25-30<br />
procent högre än planerat. Skälen till<br />
detta är en kyligare höst en normalt<br />
och högre elpriser vilket gjort att<br />
kunderna haft tillfälle och producera<br />
mycket el till hög förtjänst.<br />
Tack vare detta levereras överenskomna<br />
avtal betydligt snabbare än<br />
planerat. Det kan längre fram ge<br />
utrymme för ytterligare affärer, både<br />
på spot-marknaden och genom tillägg<br />
på befi ntliga avtal.<br />
Produktionsmässigt har hösten<br />
varit förhållandevis hygglig med god<br />
takt i skogen. Lagren är fyllda till den<br />
nivå som räcker för att klara vinterns<br />
leveranser och den höga efterfrågan<br />
gör att det som nu produceras går<br />
direkt till kund.<br />
I stort sett hela sågverksbranschen<br />
genomför produktionsstopp 1-2 veckor<br />
under jul- och nyårshelgen, vilket<br />
också kommer att påverka biobränslemarknaden.<br />
En orolig tid inför denna<br />
produktionsbegränsning är att vänta<br />
och efter helgerna i januari kommer<br />
det förmodligen att innebära låga lager<br />
för fl ertalet biobränslekunder.<br />
Under hösten har det varit bra<br />
tillväxt på den danska marknaden. För<br />
att möta den starkt växande konsumentmarknaden<br />
där har Timbers danska bolag<br />
<strong>Södra</strong> Timber AS tagit över denna del<br />
av biobränslemarknaden från <strong>Södra</strong><br />
Skogsenergi. Läs mer om detta på sid 15.
När <strong>Södra</strong> skogsenergi började lansera<br />
sina produkter i Danmark hade man<br />
inte anat vilken respons man skulle få.<br />
Nu levererar <strong>Södra</strong> biobränslen till sex<br />
värmeverk och fl era grossister.<br />
– Vi räknar med att öka med 50-100<br />
procent per år de kommande åren,<br />
säger Per Graesén, försäljningschef i<br />
<strong>Södra</strong> Skogsenergi. Text: Lars Edqvist<br />
Danmark har traditionellt värmts upp med hjälp av<br />
fossila bränslen som kol, gas och olja. Nu fi nns en<br />
politisk strävan att övergå till förnybar energi för att<br />
minska utsläpp av koldioxid och bli mindre beroende<br />
av fossila bränslen.<br />
– Vi hade planerat att lansera våra biobränslen<br />
på den danska marknaden inför den nuvarande<br />
bränslesäsongen. Vi blev helt tagna på sängen av<br />
det gensvar fi ck och blev glatt överraskade, berättar<br />
Per Graesén.<br />
Den kommande säsongen levererar <strong>Södra</strong> cirka<br />
100 000 megawattimmar till de sex värmeverken<br />
Per Graesén,<br />
försäljningschef<br />
<strong>Södra</strong> Skogsenergi.<br />
och samtidigt stora mängder pellets, briketter och<br />
huggen ved som efterfrågas av de danska hushållen.<br />
– För att kunna hantera den stora efterfrågan<br />
har vi nyligen beslutat att det danska bolaget <strong>Södra</strong><br />
Timber AS tar över ansvaret för försäljningen till<br />
grossister för privatmarknaden. På det sättet kan vi<br />
i <strong>Södra</strong> Skogsenergi koncentrera oss på att utveckla<br />
affärerna med värmeverken, säger Per Graesén.<br />
<strong>Södra</strong> Timber AS håller nu på att undersöka<br />
e-handelslösningar för att sälja pellets, briketter och<br />
ved via internet till hushållen i Danmark.<br />
Varför har då efterfrågan på <strong>Södra</strong>s bioenergi<br />
blivit så mycket större än väntat?<br />
– Det har funnits ett uppdämt behov av en stor<br />
leverantör som kan garantera stora leveranser till hög<br />
kvalitet. Det fi nns skog, men ingen skogsindustri i<br />
Danmark vilket gör att det mesta biobränslet måste<br />
importeras. Hittills har biobränslen levererats av<br />
mycket små företag, som ibland till och med har<br />
haft lagret hemma i garaget, berättar Per Graesén.<br />
Kunderna på Själland<br />
Kunderna som köper fl is fi nns ännu så länge på<br />
Själland. Det gör att transporterna inte blir så mycket<br />
längre än inom södra Sverige. Däremot kompliceras<br />
transporterna av att svenska lastbilar är för stora för<br />
de danska vägarna.<br />
Det har lösts genom att hyra in danska lastbilar.<br />
En del transporter har också gått till sjöss från<br />
Blekinge till västra Själland.<br />
15<br />
<strong>Södra</strong> har snabbt blivit ett starkt<br />
varumärke för danska energikonsumenter.<br />
Anders Göricke, mark-<br />
nadsansvarig för <strong>Södra</strong> Skogsenergi<br />
i Danmark. visar en säck pellets av<br />
det slag som säljs på stormarknader<br />
och bensinstationer i Danmark.<br />
Dansk fl isrush blev<br />
en glad överraskning<br />
Per Graesén tror på en fortsatt snabb tillväxt i<br />
första hand på Själland, som är den tätbefolkade<br />
delen av Danmark. Han är övertygad om att leveranserna<br />
också kommer att spridas till Fyn och Jylland.<br />
– Det fi nns en fantastisk potential när Danmark nu<br />
ska göra en stor omställning på energiområdet för<br />
att bli oberoende av kol och olja, säger Per Graesén.<br />
Det innebär att <strong>Södra</strong>s tillväxt för de kommande<br />
åren kan komma att bli mellan 50 och 100 procent.<br />
Samma utveckling som vi sett i Sverige och som<br />
nu är på gång i Danmark kommer också att ske i<br />
andra närliggande länder som England och Holland.<br />
I dessa länder används i dag mycket naturgas<br />
och olja för uppvärmning av hus, vilket gör att det<br />
relativ enkelt till att övergå till biobränsle.<br />
– I Storbritannien talar vi om helt andra volymer,<br />
tiopotenser, när efterfrågan kommer igång.<br />
I dag kommer bara tre procent av Storbritanniens<br />
energi från förnybara källor. Och EU kräver att de<br />
ska vara upp till 15 procent år 2020. Det tar tid att<br />
ställa om, så vi räknar med en efterfrågeexplosion<br />
omkring 2015, berättar Per Graesén.<br />
Kommer <strong>Södra</strong> klara av att leverera för att klara<br />
efterfrågan i Storbritannien?<br />
– Vi kommer inte att vara den enda leverantören<br />
på de nya marknaderna. Och även om det är många<br />
hushåll som ska värmas upp så är uppvärmningssäsongen<br />
kortare längre söderut. Dessutom har man det<br />
inte lika varmt inomhus på vintern som vi i Sverige.
16<br />
De gps-utrustade<br />
älgarna norr om Växjö<br />
har gott om mat och<br />
förökar sig mycket bra.<br />
Djuren rör på sig en<br />
hel del och återkommer<br />
de till platser som<br />
de vet är bra ur olika<br />
hänseenden. Det visar<br />
resultatet av Projekt<br />
Sydälg Växjö när studierna<br />
har pågått två<br />
av totalt tre år.<br />
Text: Carin Bengtsson Foto: Anders Hågeryd<br />
Full fart på gps-mär<br />
Det var vintern 2008/2009 som 25<br />
älgar norr om Växjö utrustades med<br />
gps-sändare. Under en treårsperiod ska<br />
forskare följa hur älgarna rör sig för att<br />
få ökad förståelse för deras beteenden.<br />
Målet med Projekt Sydälg Växjö, som<br />
är en del av forskningsprogrammet<br />
Vilt och Skog (www.alg-forskning.se),<br />
är att identifi era och förklara sambanden<br />
mellan älgars rörelsemönster och<br />
deras val av levnadsmiljö.<br />
– Vi söker också kunskap om<br />
älgen i det produktiva landskapet och<br />
vi vill att våra studier ska leda till ett<br />
fördjupat samarbete mellan förvaltning,<br />
forskning och samhället, förklarar<br />
Göran Ericsson, professor vid SLU<br />
och ledare för projektet.<br />
Göran Ericsson berättar att intresset<br />
för projektet är mycket stort i<br />
Växjötrakten. Han och hans kollegor<br />
har inbjudits till många möten för att<br />
berätta om älgarna.<br />
– Många har under projektets gång<br />
visat intresse för vår studie men ingen<br />
annanstans har engagemanget och<br />
gensvaret varit så stort som runt Växjö.<br />
Vi har pratat med många intresserade<br />
människor, både skogsägare och jägare,<br />
och på det sättet får vi en fantastisk<br />
dialog som driver forskningen framåt,<br />
säger han.<br />
Hur går det då för Växjö-älgarna så<br />
här nästan två år efter gps-märkningen?<br />
Göran berättar att det händer<br />
mycket i älgskogen.<br />
God reproduktion<br />
Hyggena efter Gudrun och Per ger<br />
fortfarande älgarna gott om mat. Det<br />
i sin tur har lett till en mycket god<br />
reproduktion.<br />
– Av de 20 älgkor som vi följer<br />
har 18 fött kalvar under 2010, eller<br />
närmare 90 procent av korna. Andelen<br />
kor som fi ck kalvar 2009 var 85 procent,<br />
så de fl esta av korna har fått kalv<br />
två år i rad.<br />
– Vi vet att en gynnsam vår och<br />
försommar som inte är för varm eller<br />
för kall ger en bra födosituation.<br />
Kalvarna växer bra och korna klarar<br />
sig bra över vintern till kommande<br />
säsong. Detta verkar vara fallet med<br />
älgarna i Växjöområdet – kalvningen<br />
var fortsatt mycket god det andra året.<br />
Studien visar att älgkalvarna föds<br />
tidigare än vad man hittills har trott.<br />
– Kor med kalvar brukar börja visa<br />
sig i början av juni och då tror man att<br />
kalvarna är nyfödda. Vår undersökning<br />
visar att när korna väl tittar fram med<br />
sin kalv har kalven redan hunnit bli<br />
ett par veckor gammal.<br />
– Den tidigaste kalvfödseln hos<br />
Växjö-älgarna var i år 3 maj och den<br />
senaste 25 maj, berättar Göran.<br />
Men det har inte bara tillkommit<br />
nya älgar i området. Under hösten<br />
2010 har två av de gps-utrustade<br />
tjurarna utanför Växjö dött i samband<br />
med brunsten.<br />
– De har blivit ihjälstångade,<br />
vilket händer men är ovanligt att vi<br />
ser, säger Göran Ericsson.<br />
En av huvuduppgifterna i projektet<br />
är att studera älgarnas rörelseaktivitet,<br />
både över året och över dygnet.<br />
Studier genomförda på älgar i norra<br />
Sverige visar att det där fi nns individer<br />
som rör sig över korta sträckor och<br />
En av två älgtjurar som under<br />
hösten blev ihjälstångade.<br />
individer som rör sig över betydligt<br />
längre sträckor. Bland älgarna norr<br />
om Växjö förekommer liknande vandringsmönster<br />
men sträckorna är här<br />
betydligt kortare.<br />
– Växjö-älgarna kan vandra mellan<br />
några hundra meter och några<br />
kilometer, att jämföra med älgarna i<br />
norr som vandrar mellan några kilometer<br />
och ett par mil.<br />
Ortstrogna älgar<br />
Älgarna i Växjö-trakten är relativt<br />
ortstrogna och återvänder till de platser<br />
som de vet är bra ur olika hänseenden.<br />
– När vintern är slut behöver<br />
älgarna energi. Då blir både kor och<br />
tjurar aktiva och tar sig till platser där<br />
de vet att det fi nns mat. När det senare<br />
på våren är dags för kalvarna att<br />
födas förfl yttar sig korna till platser<br />
som är speciellt bra för det.<br />
– I slutet av augusti behöver tjurarna<br />
äta upp sig inför parningsperioden<br />
som är under september och<br />
oktober. De kan då röra sig ganska<br />
långa sträckor, berättar Göran.
Tack vare gynnsam väderlek under vår och försommar har de fl esta<br />
av de gps-märkta älgkorna utanför Växjö har fått kalvar två år i rad.<br />
kta älgar<br />
Att älgarna är särskilt aktiva i<br />
gryning och skymning bekräftas av<br />
studien. Men varken brunsten eller<br />
jakten tycks påverka olycksstatistiken.<br />
– Det är när älgarnas och människornas<br />
aktivitetsmönster sammanfaller<br />
som trafi kolyckor med älg inblandad<br />
ökar. Under januari och februari är<br />
älgarna mest aktiva vid de tidpunkter<br />
på dygnet då fl est människor är ute på<br />
vägarna och då får vi en olyckstopp,<br />
konstaterar Göran.<br />
Datainsamlingen inom Projekt<br />
Sydälg Växjö fortsätter nu samtidigt<br />
som bearbetning och analys av hittills<br />
insamlad data påbörjas. En doktorand<br />
kommer att anställas för att på heltid<br />
arbeta med projektet.<br />
– Vi kommer nu att vara ute mer<br />
på plats i skogen för att följa älgarna.<br />
Det vi främst ska studera är ortstroheten.<br />
Vi vill ta reda på orskerna till<br />
varför älgarna återvänder till samma<br />
område år efter år för att äta, para<br />
sig eller föda kalv, berättar Göran<br />
Ericsson.<br />
Fakta / Projekt Sydälg Växjö ingår i SLU:s temaforskningsprogram<br />
”Vilt och skog”. Målet med programmet är att hitta bättre metoder för vilt<br />
och skog i balans. Förutom gps-märkning av älgar, som ska öka förståelsen för<br />
älgarnas beteende, ingår i temaforskningen metoder för uppskattning av hur<br />
mycket vilt det fi nns i skogarna och metoder för att uppskatta betestrycket<br />
från vilt. Man undersöker också hur man med skogsskötseln kan påverka foderutbudet<br />
till viltet. Temaforskningsprogrammet ”Vilt och skog” är ett samarbete<br />
mellan SLU, Skogforsk, <strong>Södra</strong>, Sveaskog, Holmen, LRF, Skogsstyrelsen,<br />
Svenska Jägarförbundet och Naturvårdsverket.<br />
<strong>Södra</strong> stöttar projektet via Forskningsstiftelsen med 400 000 kronor per år.<br />
Göran Örlander, <strong>Södra</strong>s skogsskötselchef, sitter i projektets styrgrupp.<br />
Asa Herrgård<br />
– Skogens Mötesplats –<br />
AsaHerrgård<br />
Hotell & Konferens<br />
17<br />
Konferenser, skogsägarmöten & exkursioner<br />
Exkursioner och föredrag om aktuell skogsforskning i samarbete<br />
med Asa skogliga försökspark och fältforskningsstation (SLU).<br />
Konferenserbjudande - vi bjuder på bastu & badtunna<br />
Vi har sänkt våra priser och har ramavtal med <strong>Södra</strong>!<br />
Bokar ni konferens med övernattning för minst 15 personer under<br />
december, januari och februari, så bjuder vi på bastu och badtunna.<br />
Klassisk heldagskonferens – 1150,- exkl. moms<br />
• Fika, Lunch m. dessert, em. fika & 2-rätters middag<br />
• Övernattning i dubbelrum med herrgårdsfrukost<br />
• Konferenslokal med dryck, frukt & godis<br />
360 30 Lammhult • 0472-26 30 52 • www.asaherrgard.se
18<br />
<strong>Södra</strong> Odlarnas centrallager för plantor<br />
placeras i Gislaved, där ett befi ntligt<br />
varmlager nu byggs om till fryslager.<br />
Samtidigt sluttestas det nya systemet<br />
för plantbeställning som innebär att<br />
medlemmarna själva ska beställa<br />
plantor via medlemsnätet.<br />
Text: Carin Bengtsson Foto: Andreas Alvehus<br />
Ett nytt, effektivare distributionssystem för plantor<br />
arbetas fram inom <strong>Södra</strong>. Det centrala i den nya<br />
lösningen är att plantorna från <strong>Södra</strong> Odlarna, via<br />
ett fryslager, transporteras direkt hem till skogsägaren<br />
eller entreprenören. Under våren och sommaren<br />
testades det nya sättet att distribuera plantor i lådor<br />
med framgång i Vätterbygdens respektive Kalmarsunds<br />
skogsbruksområden.<br />
Nu är det dessutom klart att det stora centrallagret<br />
för de frysta plantorna ska ligga i Gislaved.<br />
Där kommer ett 3 300 kvadratmeter stort varmlager<br />
att byggas om till fryslager.<br />
– Fryslagret blir dimensionerat för vårt behov<br />
av att hålla -3°C, och kommer efter investering i<br />
pallställ att kunna rymma cirka 30 miljoner plantor,<br />
säger Torbjörn Andersson, logistikansvarig inom<br />
<strong>Södra</strong> Odlarna.<br />
Byggnadens konstruktion medger också att<br />
anläggningen kan stängas av under perioden julioktober,<br />
då det inte fi nns behov av att fryslagra<br />
plantor. Detta spar både energi och pengar. Det<br />
fi nns också en möjlighet att utöka lagret, om behov<br />
fi nns framöver.<br />
– Ombyggnaden av lagret i Gislaved ska vara<br />
klar till årsskiftet och de första plantorna kan börja<br />
levereras till lagret i början på januari.<br />
Nytt distributionssystem för plantor<br />
Centrallager<br />
och beställningssystem<br />
på gång<br />
<strong>Södra</strong> Odlarna kommer inte att ha egen personal<br />
som sköter in- och utlastning. Dessa tjänster<br />
kommer att köpas in.<br />
– Eftersom inleveranserna sker i ett lugnt<br />
tempo under hela vintern är det inte kostnadseffektivt<br />
med egen personal, utan det är bättre att låta ett<br />
lokalt företag sköta detta. Utleveranserna under<br />
våren kommer dock att ske i ett betydligt högre<br />
tempo och då kommer vi från <strong>Södra</strong> Odlarna att ha<br />
personal på pla ts som hjälper till med administrationen,<br />
säger Torbjörn Andersson.<br />
Beställning av plantor<br />
I det nya distributionssystemet för plantor ingår<br />
också ett nytt system för beställning och fakturering.<br />
Detta system produktionsläggs i början av<br />
december och under vintern ska <strong>Södra</strong> Skogs inspektorer<br />
börja använda det. Efter det att eventuella<br />
buggar och småfel har justerats, öppnas beställningssystemet<br />
upp i februari 2011 för <strong>Södra</strong>s med-<br />
<strong>Södra</strong> Odlarna kommer att hyra ett 3 300 kvadratmeter<br />
stort fryslager av Nissaholmen Fastigheter<br />
AB från den 1 januari 2011. På bilden ses Lennart<br />
Schönning, Nissaholmen Fastigheter AB, samt<br />
Fredrik Nordborg och Torbjörn Andersson från<br />
<strong>Södra</strong> Odlarna i samband med undertecknandet<br />
av hyreskontraktet.<br />
lemmar, som då själva kan börja beställa plantor via<br />
medlemsnätet.<br />
Två viktiga nyheter med den nya beställningsfunktionen<br />
är att man måste ange var plantorna ska<br />
levereras och vilken vecka man vill ha plantorna.<br />
Byte av leveransvecka kommer att vara möjlig om<br />
leveranskapaciteten medger det.<br />
– Att vi på ett tidigt stadium kan se när skogsägaren<br />
vill ha sina plantor kommer att underlätta<br />
planeringen samtidigt som vi kan ha plantorna<br />
klara för leverans när skogsägaren vill ha dem, säger<br />
Torbjörn Andersson.<br />
Den nya plantlogistiken medför också att beställningsprincipen<br />
framöver kommer att vara ”först<br />
till kvarn”.<br />
– Är man ute i god tid med sin beställning<br />
kommer man att kunna vara säker på att få de<br />
plantor man vill ha. Är man däremot sent ute fi nns<br />
alltid risken att vissa plantsorter är slut, säger Torbjörn<br />
Andersson.
lantbruk • industri • jakt/slakt<br />
Dammsugare<br />
Rostfria behållare.<br />
Suger både vått och<br />
torrt. Levereras med<br />
komplett tillbehörsssats.<br />
Motorerna har<br />
separata brytare.<br />
I30. 1200W. 35 liter. 2180:–<br />
I40.2×1200W. 65 liter. 3280:–<br />
I50.2×1200W. 80 liter. 3980:–<br />
I70. 3×1100W. 80 liter. 4980:–<br />
På köpet extra slang 4,5m.<br />
Värmematta 3 ×1m<br />
Effekt 1000W. 230V. 2,5m anslutningskabel.<br />
S-märkt.<br />
Storsäck för ved<br />
• Ventilerad<br />
• Max 1000kg, 1,5m 3<br />
• 100×100× 150cm<br />
• 4 + 4st lyft/hängstroppar<br />
• 4st tömningsstroppar<br />
Erbjudande<br />
30st 108:–/st<br />
ord. pris 120:–/st<br />
Nima Maskinteknik AB<br />
Box 1505, 701 15 Örebro<br />
Frostskyddskabel<br />
10W/m 230V<br />
Kabel 2m 304:–<br />
Kabel 3m 340:–<br />
Kabel 4m 380:–<br />
Kabel 5m 416:–<br />
Kabel 6m 456:–<br />
Kabel 8m 536:–<br />
Kabel 10m 608:–<br />
Kabel 12m 688:–<br />
Kabel 15m 796:–<br />
Kabelförskr. 128:–<br />
264:–<br />
lantbruk • industri • skog • jakt/slakt<br />
Gratis katalog 2010 260 sidor<br />
Katalogbeställning dygnet runt: www.nimaab.se 019-304325<br />
Handlampa,<br />
laddbar med<br />
nödljusfunktion<br />
Batteriladdare<br />
Telwin 320 12/24V. Laddström max 45A.<br />
Maxstart 300A 1920:–<br />
Telwin 520 12/24V. Laddström max 75A.<br />
Maxstart 400A 2960:–<br />
Telwin 620 12/24V. Laddström max 90A.<br />
Maxstart 570A Nyhet! 3180:–<br />
Omformare 12–230V<br />
Kont. effekt 300W. 596:–<br />
Kont. effekt 500W. 860:–<br />
Kont. effekt 1000W. 1596:–<br />
Pumpset Panther<br />
56 l/min 2120:–<br />
Dieselpumpar<br />
230V<br />
56 resp 72 liter<br />
pris från 1340:–<br />
Bensinelverk 8kW<br />
Hondamotor 18hk. 230V/400V.<br />
26800:–<br />
Sits Activo Plus<br />
4420:–<br />
Ventilerad storsäck<br />
för ved<br />
• Max 1000kg,<br />
1,5m 3<br />
•91×91×<br />
170cm<br />
• Öppningsbar<br />
botten<br />
Paketpris på<br />
Erbjudande SJ/EUR-pallstativ<br />
+ 20st EUR-<br />
15st 156:–/st säckar<br />
60st 140:–/st<br />
1 860:–<br />
Butik: Gryts ind. omr. Örebro<br />
Pris exkl moms Fraktfritt över 2400:–<br />
Cube 56<br />
Cube 70<br />
56 l/min 3580:– 70 l/min 4480:–<br />
Dieselpumpar<br />
12 och 24V<br />
pris från 940:–<br />
Sits<br />
Activo Alto<br />
hög rygg<br />
5380:–<br />
Fatpump<br />
12, 24 och 230V<br />
pris från 1996:–<br />
Sits<br />
De Luxe<br />
2396:–<br />
Vedsäckar, pallhättor<br />
40 liter, 100-pack 2:–/st 2000st 1:80/st<br />
60 liter, 100-pack 2:20/st 2000st 2:–/st<br />
SJ/Europall, 10-p 18:–/st 200st 16:–/st<br />
Hydropall, 10-p 20:–/st 200st 18:–/st<br />
Pallhätta Euro 28:–/st 20st 24:–/st<br />
Order 019-30 43 20<br />
Växel 019-30 43 00<br />
50st användarkoder<br />
Cube 70MC<br />
70 l/min 9996:–<br />
Oljepump Viscomat<br />
230 alt. 400V 2840:–<br />
John Deere<br />
skördare<br />
Skala 1:32<br />
NYHET!<br />
Fax 019-36 16 97<br />
www.nimaab.se<br />
19<br />
Kolla in vår hemsida:<br />
www.nimaab.se<br />
Varmluftspannor<br />
Mobila. Dieseldrift.<br />
Modell effekt tank Panna Slang 7,5m<br />
Antares 25 25kW 36lit 9800:– 2380:–<br />
Antares 30 32kW 70lit 10800:– 2496:–<br />
Antares 50 48,5kW 70lit 11980:– 2496:–<br />
Antares 70 71,0kW 120lit 13300:– 3660:–<br />
Antares 80 80,6kW 120lit 13980:– 3660:–<br />
Warn plogblad<br />
Pris från 2800:–. Fästen tillkommer.<br />
Se katalog.<br />
15980:–<br />
7756:–<br />
Nivåmätare 260:–<br />
Överfyllnadsskydd<br />
396:–<br />
Dieseloljefilter<br />
kompl. 640:–<br />
Filter t ovan 460:–<br />
Thule Open Trailor<br />
Välbyggd proffsig vagn från Thule.<br />
Lastförmåga 1500kg. Totallängd 3040mm.<br />
Invändigt flak 2220×1280mm. Fördjupning<br />
bredd 730mm.<br />
Tillbehör, lastramp 1396:–<br />
532:–<br />
Faxes vedklyv 50cm<br />
OBS! Frakt tillkommer på<br />
vedklyven.
Det har doftat glögg i svenska<br />
julkök sedan slutet av 1800-talet.<br />
Men seden att dricka kryddat vin<br />
är betydligt äldre än så. Redan i<br />
romarriket sötade man sitt vin och<br />
smaksatte det med kryddor och<br />
blommor. Och vem vet, kanske<br />
fanns det till och med någon kejsare<br />
som använde saffran – precis som<br />
Blossa i årets årgångsglögg?<br />
Även i det medeltida Europa kryddade man<br />
gärna sitt vin. Dels för att det ansågs nyttigt,<br />
men också för att dölja vinets dåliga smak.<br />
I Sverige har det förekommit olika glöggliknande<br />
drycker sedan 1500-talet. Gustav<br />
Vasa drack gärna något som hette klaret, en blandning av<br />
rhenvin, socker, honung, kanel, ingefära, kardemumma<br />
och nejlikor. Hans son Erik XIV hade lutendrank som<br />
favoritdryck. Den innehöll vin, kryddor och mjölk.<br />
100-årigt recept<br />
Benämningen glödgat vin – d.v.s. uppvärmt – används<br />
första gången i Sverige 1609. Ordet glögg förekommer<br />
sedan i kokböcker i mitten av 1800-talet, och under<br />
1890-talet har glöggen blivit en jultradition i många<br />
svenska hem. Under den här tiden hade i princip varje<br />
vinhandlare en egen blandning. Receptet på en av dessa<br />
blandningar – från vinhandlaren J.D. Grönstedt & Co<br />
– används fortfarande av Blossa, som med sitt glöggsortiment<br />
är klar marknadsledare i Sverige.<br />
Varumärket Blossa är extremt välkänt och det sägs<br />
att nästan 100 % av Sveriges vuxna befolkning vet vad<br />
Blossa är. Varumärket lanserades 1993 av Vin & Sprit,<br />
men ägs idag av det fi nska statliga dryckesföretaget<br />
Altia.<br />
Lättglögg störst<br />
Inför årets säsong har Blossa producerat 6 miljoner<br />
fl askor glögg. Den absolut största konsumtionen sker<br />
under november och december och det är faktiskt den<br />
röda lättglöggen, med en alkoholstyrka motsvarande<br />
lättöl, som är den mest sålda produkten.<br />
I tillverkningen av glögg ingår glöggsprit, vin,<br />
starkvin och socker. Glöggspriten tillverkas i skånska<br />
Åhus och innehåller kryddor som kryddnejlika, kardemumma<br />
och ingefära. Den lagras i minst tre månader,<br />
ofta längre, och det är samma glöggsprit i lättglögg som<br />
i starkvinsglögg.<br />
För att göra lättglögg avalkoholiserar man vinet<br />
genom att koka det i 40°C i en vakuumdestillationsanläggning.<br />
Därefter tillsätts små mängder glöggsprit<br />
och starkvin.<br />
Glögg med fl era smaker<br />
Varje år sedan 2003 tar Blossa även fram en årgångsglögg.<br />
Den säljs i en begränsad upplaga och brukar vara<br />
eftertraktad. I fjol ansåg dock inte Systembolaget att<br />
2009 års variant med smak av clementin höll måttet.<br />
Den fanns därför endast i beställningssortimentet.<br />
Sötsalt tilltugg<br />
21<br />
Blanda 150 g salta jordnötter<br />
med 200 g ljus<br />
blockchoklad som fått<br />
smälta över vattenbad.<br />
Klicka upp på bakplåtspapper<br />
och strö fl ingsalt<br />
över. Låt stelna och njut<br />
med glöggen!<br />
Recept från blossa.se<br />
Kryddat vin<br />
med gamla anor<br />
Saffran utvinns ur krokusblommans pistiller.<br />
För 1 kg saffran behövs 150 000 blommor.<br />
I år har Systembolaget däremot tagit in Blossa X,<br />
som har fått smak av saffran, i alla butiker. 42 kg av<br />
världens dyraste krydda har använts till årets produktion.<br />
Den som inte tycker att det räcker att glögg enbart<br />
smakar glögg, kan leta efter ännu fl er märken och varianter<br />
på Systembolaget. Dufvenkrooks har glögg med<br />
smak av såväl hjortron som vanilj och choklad. Herrgårdsglögg<br />
har en variant som smakar lakrits, medan<br />
Grythyttans Skogsglögg har smak av lingon, blåbär,<br />
apelsin och kanel. I likhet med Blossa satsar Kiviks<br />
Musteri på saffran. Kiviks äppelglögg smakar kanderade<br />
apelsinskal, äpple och saffran.<br />
Glöggetiketterna<br />
kommer från Vin- och<br />
Sprithistoriska museet.<br />
I slutet av 1800-talet spred sig<br />
glöggdrickandet i allt vidare<br />
kretsar. Varje vinhandlare<br />
med självaktning hade ett<br />
eget recept och en egen etikett.<br />
Ett av dessa recept lever<br />
fortfarande kvar än idag och<br />
står som grund för Blossas<br />
glögg.<br />
Glögg kommer av ordet glödga och syftar på den traditionella tillverkningsmetod<br />
där man lade toppsocker på ett galler över en kastrull med<br />
kryddor och konjak. Sedan tände man eld på det spritindränkta sockret<br />
och lät det brinna tills inget socker fanns kvar
22<br />
De svenska sågverkens kost -<br />
nadsfördel har försvunnit<br />
med den stärkta kronan.<br />
Samtidigt råder för tillfället<br />
en obalans mellan utbud<br />
och efterfrågan. <strong>Södra</strong><br />
Timber har därför beslutat<br />
att stänga samtliga sågverk<br />
mellan den 23 december<br />
och 10 januari för att anpassa<br />
produktionen till<br />
efterfrågan.<br />
Vi kan inte utesluta ytterligare<br />
produktions begränsningar under våren<br />
Text: Åsa Wernersson Foto: Andreas Lindholm<br />
I fi nanskrisens spår minskade träkonsumtionen<br />
kraftigt i Europa. Samtidigt försvagades den svenska<br />
kronan och Sverige fi ck en stor konkurrensfördel<br />
gentemot konkurrentländer som Finland, Tyskland<br />
och Österrike.<br />
Dessutom hade många sågverk i södra Sverige<br />
stora lager stormtimmer kvar som behövde produceras<br />
för att klara kvalitetskraven.<br />
– Detta innebar att svenska sågverk kunde ta<br />
stora marknadsandelar från samtliga konkurrentländer.<br />
Sedan dess har marknaden stabiliserats. Vi ser<br />
små ökningar i nybyggnationen och renoveringssektorn<br />
går bra. Detta har lett till ökad konsumtion.<br />
Samtidigt har produktionen ökat i alla länder i<br />
Europa i en något högre takt än konsumtionen.<br />
Bara för Finlands del handlar det om mellan 25 och<br />
30 procent, säger Peter Nilsson, vd på <strong>Södra</strong> Timber.<br />
Gröna skogsbruksplanen anpassad till FSC<br />
För att underlätta för skogsägaren har <strong>Södra</strong> genomfört vissa anpassningar av<br />
den gröna skogsbruksplanen utifrån de krav som FSC ställer på skogsbruket.<br />
En av de viktigaste anpassningarna handlar om naturvårdsavsättningar.<br />
De områden som tidigare hanterades som enskilda<br />
naturvårdsavsättningar inryms i allt större utsträckning i den<br />
generella hänsynen. Det leder till att tidigare gjorda avsättningar<br />
byts ut eller ändras om för att motsvara kravet.<br />
De tydligaste exemplen är att långsmala kantzoner mot<br />
andra ägoslag samt små ytor i skogsmarken (< 0,3 ha) innefattas<br />
i den generella hänsynen och därmed inte kan utgöra<br />
Nu har det insmugit sig en viss osäkerhet i<br />
köpar ledet om hur producenterna ska hantera det<br />
nya marknadsläget.<br />
– Det innebär att kunderna köper mindre volymer<br />
med kortare framförhållning. Följden blir öka -<br />
de lager hos producenterna. Den kostnadsför del vi<br />
haft i Sverige är nu försvunnen. Bara valutaförändringen<br />
innebär en minskad intjäning med omkring<br />
15 procent. Vår bedömning är att alla producenter<br />
för tillfället har samma kostnadsläge. Det har gjort<br />
att våra konkurrentländer tar tillbaka marknadsandelar,<br />
och vi återgår till en mer normal bild när det<br />
gäller fördelningen av marknadsandelar, berättar<br />
Peter.<br />
Den svaga lönsamheten gör att <strong>Södra</strong> Timber<br />
inte tänker kriga om marknadsandelar.<br />
– Vi inriktar oss på att vara en pålitlig leveran-<br />
tör till våra långsiktiga kunder. Det innebär att vi<br />
kortsiktigt bromsar för att inte producera mer än<br />
vad vi kan sälja. <strong>Södra</strong> Timber aviserade i början av<br />
november ett marknadsstopp i samband med jul-<br />
och nyårshelgerna.<br />
– Vi får se vilken effekt det får på våra lager.<br />
Vi kan inte utesluta ytterligare produktionsbegränsningar<br />
under våren. Generellt är lagren små bland<br />
våra kunder, vi tror därför att marknaden stabiliseras<br />
efter nyår. Flera andra sågverk har samtidigt annonserat<br />
stopp, och vi får hoppas att det ger önskad<br />
effekt, säger Peter.<br />
Under tiden sågverken står stilla kommer personalen<br />
till exempel att ägna sig åt hyvling, sortering<br />
och underhållsarbete, samtidigt som många väntas<br />
ta ledigt.<br />
underlag för naturvårdsavsättningar. Denna regel gäller varje<br />
enskild yta. Man kan alltså inte lägga ihop fl era små ytor för att<br />
de tillsammans ska uppnå kravet på storlek.<br />
– Har man gjort sådana avsättningar i tidigare skogsbruksplan<br />
kommer dessa att förändras eller ersättas vid upprättande av ny<br />
grön plan, förklarar Hedvig Johansson, chef på <strong>Södra</strong>s avdelning<br />
för skogsbruksplaner.
Revidering<br />
av grön plan<br />
upphör<br />
<strong>Södra</strong> har tagit bort produkten<br />
revidering av grön skogsbruksplan<br />
för att skapa tydlighet<br />
gentemot kunder och planläggningsentreprenörer.<br />
– Vi vill även ge skogsägaren<br />
ett så bra planeringsunderlag<br />
som möjligt, säger Hedvig<br />
Johansson, chef på <strong>Södra</strong>s<br />
skogsbruksplaneavdelning.<br />
Text: Carin Bengtsson<br />
Det var 1996 som <strong>Södra</strong> införde grön skogsbruksplan.<br />
Sedan dess har mycket hänt och kraven på<br />
grön plan i dag ser annorlunda ut än när produkten<br />
infördes. Även produktionen av planen har genomgått<br />
ganska omfattande förändringar när det gäller<br />
teknik och arbetssätt.<br />
– Vi kan i dag skapa planer med större noggrannhet<br />
i kartan än vad vi kunde för 10 år sedan,<br />
berättar Hedvig Johansson.<br />
– Innehållet har också förändrats med målet att<br />
skogsbruksplanen ska vara ett användbart verktyg<br />
för den som vill certifi era sitt skogsbruk.<br />
Det nya planprogrammet Skogsägarplan som<br />
ska införas 2011 kommer att medföra att ytterligare<br />
skoglig data lyfts in i planen. Dessa data är viktiga<br />
för att kunna utnyttja de nya förfi nade beräkning-<br />
23<br />
Hedvig Johansson<br />
arna av volymer och prognoser som fi nns i Skogsägarplan.<br />
Den ökade digitala användningen av<br />
skogsbruksplanen ställer också högre krav på ett<br />
korrekt kartmaterial.<br />
– Med en ny grön plan får du en skogsbruksplan<br />
som är godkänd för certifi ering enligt nuvarande<br />
standard i PEFC och FSC, som kan utnyttja den<br />
förfi nade beräkningsmetodiken som fi nns i <strong>Södra</strong>s<br />
nya planprogram samt ett uppdaterat kartunderlag<br />
med förutsättning att arbeta med planen i en digital<br />
miljö, säger Hedvig.<br />
– De som redan i dag har beställt en revidering<br />
kommer givetvis att kunna få den produkten, men<br />
vi rekommenderar dig som skogsägare att uppgradera<br />
din beställning till en ny grön skogsbruksplan,<br />
säger Hedvig Johansson.
24<br />
Det ökade intresset för glas i år har<br />
betytt mycket för föreningen Glasrikets<br />
Skatter, som före sommaren<br />
startade en butik för prima Orreforsglas<br />
i Orrefors. Även försäljningen<br />
av ägarandelar i föreningen har<br />
tagit fart igen efter att ha legat<br />
still en tid. Text: Per Braconier<br />
Sven Palmqvist: Fuga<br />
Stark start för<br />
Glasrikets Skatter<br />
Genom <strong>Södra</strong>s beslut förra hösten att investera 3 miljoner kronor i föreningen<br />
bildades Glasrikets Skatter och den svenska glasskatten räddades kvar i Orrefors.<br />
Efter det har marknadens intresse för konstglas ökat.<br />
I år har exempelvis två större glasauktioner hållits. Den största samlingen<br />
som sålts, Birgitta Crafoord Collection, värderades innan auktionen till 6 miljoner<br />
kronor av Stockholms Auktionsverk. Pjäserna gick dock för 50 procent mer,<br />
9 miljoner kronor, när de såldes på Dufeke säteri i september. Samma Stockholms<br />
Auktionsverk värderade för drygt ett år sedan Glasrikets Skatters glassamling<br />
till 18 miljoner kronor.<br />
– Det pekar mot att det fi nns ett ganska stort övervärde i samlingarna. Hur<br />
högt värdet är vill jag inte spekulera i eftersom glaset inte är till salu. Syftet med<br />
föreningen är ju att rädda kvar glaset i Orrefors och visa upp det för alla intresserade,<br />
säger Ola Wilhelmsson, ordförande i Glasrikets Skatter.<br />
Simon Gate:<br />
Bachusprocession<br />
Inte till salu<br />
Glaset är inte till salu – direkt - men fortfarande går det att köpa ägarandelar till<br />
hela samlingen, som bevaras och visas året om i utställningshallen i Orrefors.<br />
Ännu fi nns andelar värda cirka 2,9 miljoner kronor till salu. Varje enskild andel<br />
kostar 10 000 kronor. Både företag, andra organisationer och privatpersoner är<br />
välkomna som delägare.<br />
Räddningen av den svenska glasskatten i Orrefors gick till så att föreningen<br />
Glasrikets Skatter fi ck köpa hela samlingen för 12 miljoner kronor, men som<br />
alltså redan då var värderad till 18 miljoner kronor. Därmed stoppades en planerad<br />
försäljning på Stockholms Auktionsverk i november 2009.<br />
Föreningen har i sin tur fi nansierat verksamheten genom att sälja ägar -<br />
an delar. Största privata delägare är <strong>Södra</strong>. Föreningen har sålt andelar för drygt<br />
9 miljoner kronor och fi nansierar mellanskillnaden mellan andelsförsäljningen<br />
och köpeskillingen, cirka 3 miljoner kronor, med ett banklån. Målet är att avveckla<br />
det lånet genom att sälja ägarandela.<br />
Ägarandelar<br />
– Vår viktigaste utmaning är att sälja kvarvarande ägarandelar. Men det är ingen<br />
panik. Värdet i samlingen känns betryggande. Vi har vårt lån och har dragit<br />
igång verksamheten med målsättningen att fi nansiera löpande kostnader för<br />
föreningen, säger Ola Wilhelmsson.<br />
Den löpande driften av föreningen fi nansieras av en nyöppnad butik i<br />
Orrefors utställningshall. Butiken har bland annat ensamrätt på försäljningen<br />
av prima Orreforsglas i Orrefors. I butiken har sedan starten hållits en mängd<br />
evenemang för att tillsammans med andra lokala aktörer locka folk till Orrefors.<br />
Före jul och under jul- och nyårshelgerna väntas fl era evenemang. För mer<br />
information se: www.glasriketsskatter.se<br />
– Jag tycker att det här har hållits ihop ganska bra av alla inblandade och<br />
första året har motsvarat förväntningarna. Vi har ju inget facit att gå efter men<br />
har kunnat visa samlingarna sedan utställningshallen öppnades i våras. Och vi<br />
har fått igång butiken på ett bra sätt, säger Ola Wilhelmsson.
Tyskland är en stor och<br />
viktig marknad för <strong>Södra</strong><br />
Marknaden är i ständig förändring<br />
och det är svårt att sia om framtiden.<br />
2009 har varit ett bra år och förhopp -<br />
ningsvis fortsätter det uppåt. Oliver<br />
Söder jobbar som försäljningsdirektör<br />
i Tyskland och vet vad som kan påverkas:<br />
– Hur vi tar hand om våra kunder<br />
är grunden till ett bra arbete och<br />
goda resultat. Text: Frida Nielsen Foto: Andreas Lindholm<br />
För en försäljningsdirektör inom <strong>Södra</strong> är ingen dag den andra lik. Det handlar<br />
om resor för att ha en bra relation till kunderna och vara lyhörd för deras önskemål.<br />
Oliver Söder är <strong>Södra</strong>s försäljningsdirektör i Tyskland, Holland och Polen<br />
och utgår från kontoret i Hamburg.<br />
– I mitt arbete står kunden i centrum och det är viktigt att jag är insatt i hur<br />
marknaden ser ut, vad kunden behöver och vad de efterfrågar, säger han.<br />
<strong>Södra</strong> i Tyskland<br />
Oliver är född och uppvuxen i Tyskland. Efter studier och fl era års jobb i landet<br />
har han en bra uppfattning om hur den tyska marknaden fungerar. <strong>Södra</strong> har ett<br />
gott rykte och är känt för att bra kundservice och det vill han bygga vidare på.<br />
– Tyskland är en stor och viktig marknad, <strong>Södra</strong> Cells största, och det är<br />
viktigt för mig att jag kan koordinera verksamheten så att det blir bäst både för<br />
kunden och för oss. Marknaden förändras hela tiden och det gäller att hänga<br />
med i utvecklingen.<br />
Vad framtiden kan erbjuda vet han inte, men tycker det ska bli spännande<br />
att se hur den centraleuropeiska marknaden ser ut om några år. Där fi nns de<br />
fl esta av <strong>Södra</strong>s större kunder. Han hoppas också att <strong>Södra</strong> fortsätter utvecklas<br />
och att han själv kan bidra till att företaget får ännu bättre renommé på den<br />
tyska marknaden.<br />
Vilken massa<br />
Oliver besöker regelbundet sina kunder. Dessa samtal är en viktig del i försäljningsarbetet<br />
för det är då som han lär känna vad kunderna behöver.<br />
– Försäljningen är hjärtat i hela processen så det är viktigt att jag vet vad jag<br />
pratar om vid besöken.<br />
I försäljningsarbetet är ingen dag den andra lik. Det som efterfrågas i dag<br />
behöver kan vara något annat i morgon.<br />
– Vi måste vara uppdaterade på vad som händer på marknaden. Vi ska ha<br />
en nära relation till våra kunder och veta vad våra konkurrenter erbjuder för att<br />
hänga med i förändringarna.<br />
Oliver Öder började på <strong>Södra</strong> Cell i september. Han har arbetat i branschen<br />
under fl era år och kommer närmast från uppgiften som inköpsdirektör för MD<br />
Papier Group/Myllokoski Group. Han har en utbildning - Master Business and<br />
Engineering - från universitetet i Kaiserslautern.<br />
Oliver Söder är <strong>Södra</strong>s försäljningsdirektör<br />
i Tyskland, Holland och Polen och utgår<br />
från kontoret i Hamburg.<br />
H8 en pålitlig fi ghter<br />
Rottne H8 är en pålitlig maskin som är byggd för att klara tuffa<br />
förhållanden. En riktig fighter som har alla de egenskaper som<br />
du kräver av en gallringsskördare.<br />
* Beståndsgående som ger det jämnaste gallringsuttaget<br />
* Klarar lätt stickvägsgående, upp till 25 meter<br />
* Ett unikt pendelarmssystem<br />
* Suverän terrängframkomlighet<br />
* Smidigt engreppsaggregat med hög kapacitet.<br />
Nu med apteringssystem Rottne D5<br />
Har du frågor till oss?<br />
Du hittar våra återförsäljare på www.rottne.com<br />
25
26<br />
Efter tre års arbete är nu <strong>Södra</strong>s<br />
vindkraftverk igång i Mönsterås.<br />
Arbetet har väckt stort intresse<br />
både internt och externt, och för<br />
dem som jobbat med vindkraftverken<br />
är det en härlig syn att<br />
de äntligen är på plats och att<br />
arbetet har fungerat.<br />
– Vindkraften är ett viktigt<br />
steg för <strong>Södra</strong>, säger Carl-Gustaf<br />
Elmlid, projektledare.<br />
Text: Frida Nielsen Foto: Frida Nielsen, Carl-Gustaf Elmlid<br />
Nu snurrar det i Mönsterås<br />
Sex av tio vindkraftverk i Mönsterås snurrar. Efter<br />
tre år har <strong>Södra</strong> gått i mål, planerna har blivit verklighet<br />
arbetet har fortlöpt som planerat. Mönsterås<br />
kommun har visat stort engagemang för vindkraft.<br />
Det har underlättat arbetet och intresset för bygget<br />
har också varit stort hos de närboende.<br />
– Vi har fått många positiva kommentarer.<br />
Flera närboende har hört av sig och frågat om de<br />
kan få vara med på ett hörn, säger Carl-Gustaf.<br />
Miljövänlig elkraft<br />
Det fi nns nu tio vindkraftverk i Mönsterås. Av<br />
dessa äger <strong>Södra</strong> sex genom <strong>Södra</strong> Vind, medan de<br />
andra fyra ägs tillsammans med norska Statkraft.<br />
I nuläget är alla <strong>Södra</strong>s sex verk i drift och i början<br />
på januari beräknas alla tio snurra.<br />
– Tio vindkraftverk försörjer 11 000 hushåll<br />
med hushållsström. Den tekniska utvecklingen av<br />
vindkraftverk har varit fantastisk, säger Carl-Gustaf.<br />
För 25 år sedan hade det krävts 50 vindkraftverk<br />
för att producera det tio verk klarar idag. Detta<br />
har blivit möjligt tack vare högre verk med större<br />
rotordiameter och en pålitligare teknik. Och utvecklingen<br />
fortsätter. De tillstånd som söks idag<br />
gäller ofta 200 meter höga verk vilket kommer att<br />
ge ett nytt produktivitetssprång.<br />
– Vinden fi nns ju redan i skogen, men verken<br />
måste byggas tillräckligt höga. <strong>Södra</strong> är tidigt ute<br />
med att bygga vindkraftverk i skogsmark och det<br />
ligger rätt i tiden då miljön är i fokus.<br />
Från skog till vind<br />
Många höjde på ögonbrynen när <strong>Södra</strong> började<br />
arbeta med vindkraft och arbetet ifrågasattes. De<br />
påpekade att <strong>Södra</strong> jobbade med skog, men det är<br />
viktigt att ta tillvara alla möjligheter som skogen<br />
erbjuder.<br />
– Eftersom vinden redan fi nns i skogen är det<br />
en möjlighet för markägarna att både använda marken<br />
och producera ren energi, säger Carl-Gustaf.<br />
– På samma sätt gäller det att ta vara och bygga<br />
vidare på det <strong>Södra</strong><br />
har. Bruken ligger<br />
vid kusterna och har<br />
en infrastruktur som<br />
är relativt enkel att<br />
bygga vidare på.<br />
Detta att kunna<br />
leverera helt förnybar<br />
el i lönsamma<br />
projekt i direkt<br />
anslutning till <strong>Södra</strong>s<br />
bruk känns<br />
oerhört tillfredsställande,<br />
säger Gustav<br />
Tibblin, vd för<br />
<strong>Södra</strong> Vind.<br />
Stort arbete<br />
Att <strong>Södra</strong>s vindkraftverk<br />
snurrar i<br />
Wilhelm Harms från Enercon<br />
var montageledare när verk<br />
5 och 6 lyftes på plats.<br />
dag är det många som ska ta åt sig äran för. Det har<br />
inneburit ett enormt arbete med fl era inblandade,<br />
både från Sverige och utomlands.<br />
– Det har varit roligt att genomföra och kul att<br />
få jobba med så många olika personer i ett och<br />
samma projekt. Sverige har som mål att 20 procent<br />
av elförsörjningen inom tio år ska komma från<br />
vindkraft. I dag är den siffran 2 procent och <strong>Södra</strong><br />
är med och ökar den, säger Carl-Gustaf Elmlid.<br />
Elektrikerna David Breisler och Mikael Vik på Enercon tillsammans med Carl-Gustaf Elmlid.
<strong>Södra</strong>s Vindkraft<br />
med nya ägare<br />
Från och med den 1 oktober äger norska Statkraft 90,1<br />
procent i bolaget <strong>Södra</strong> Statkraft Vindkraft Utveckling.<br />
<strong>Södra</strong>s ägarandel efter affären är därmed 9,9 procent.<br />
– Statkraft integrerar genom vindkraftverksamheten<br />
i Oslo, London och Stockholm med verksamheten i Växjö<br />
och blir en resursstark enhet, säger Gustav Tibblin, numera<br />
direktör för affärsutveckling inom <strong>Södra</strong>.<br />
<strong>Södra</strong>s vindkraft är uppdelat i tre block. <strong>Södra</strong> Vind ägs helt av <strong>Södra</strong> och<br />
projekten är samlade på egen mark. <strong>Södra</strong> Statkraft Vindkraft Utveckling och<br />
Statkraft <strong>Södra</strong> Vindkraft är båda samarbetsbolag, där Statkraft äger nu 90,1<br />
procent i bägge bolagen och <strong>Södra</strong> resterande 9,9 procent..<br />
– Genom att Statkraft tar över ledningen även av utvecklingsbolaget får vi<br />
en bra kontinuitet från förprojektering, över projektfasen och hela vägen fram<br />
till driftfasen, säger Gustav.<br />
Statkraft tar också över personalen, som dock sitter kvar i <strong>Södra</strong>s lokaler i<br />
Växjö med Statkraft som arbetsgivare. Ny vd för <strong>Södra</strong> Statkraft Vindkraft<br />
Utveckling är Jakob Norström på Statkraft. Gustav Tibblin går över till en ny<br />
tjänst som direktör för affärsutveckling inom <strong>Södra</strong>.<br />
Text: Frida Nielsen Foto: Per Karlsson<br />
Så fungerar<br />
ett vindkraftverk<br />
Ett vindkraftverk fungerar i princip som vatten- och väderkvarnar.<br />
Vinden innehåller rörelseenergi som med hjälp av vindkraftverket<br />
omvandlas till elektrisk energi. När det blåser mot ett vindkraftverk<br />
uppstår tryckskillnader på bladens fram- och baksida. Det är<br />
den tryckskillnaden som får turbinaxeln att rotera. Turbinaxeln<br />
driver i sin tur en generator där elektricitet skapas som via elkablar<br />
från generatorn går ner genom<br />
tornet och vidare ut till elnätet.<br />
När snurrar vindkraftverken?<br />
När det är vindstilla eller svag vind<br />
står vindkraften i vänteläge. Blåser<br />
det 2,5 meter per sekund startar<br />
vindkraftverken automatiskt och<br />
matar in el på elnätet. Aggregatet<br />
gger full effekt när det blåser cirka<br />
12 meter per sekund. För att reglera<br />
effekten kan rotorbladen vridas,<br />
ungefär som man gör när man skotar<br />
hem på en segelbåt. Vid kraftig<br />
vind med hastigheter över 25 meter<br />
i sekunden, det vill säga full storm,<br />
är de mekaniska lasterna stora och<br />
vindkraftverkens rotorblad vrids för<br />
att minska effekten. Vid orkan, 34<br />
meter per sekund, stoppas verken<br />
automatiskt.<br />
27
28<br />
Framgångsrik<br />
och uppskattad kampanj<br />
En framgångsrik och mycket uppskattad kampanj. Så kan man sammanfatta<br />
Kraftsamling Skog. Betydligt fl er skogsägare än förväntat har deltagit i någon<br />
av de många akti viteter som genomförts runt om i <strong>Södra</strong>s område. Deltagarna<br />
har dessutom blivit mer aktiva i sin skogsskötsel.<br />
Skogsägarrörelsens och LRF:s fyraåriga satsning för<br />
ökad lönsamhet genom ökad tillväxt i familjeskogsbruket<br />
– Kraftsamling Skog – avslutas vid årsskiftet.<br />
Visionen har varit att långsiktigt öka tillväxten med<br />
20 procent på 50-100 års sikt. För själva projektet<br />
sattes en rad olika, mer kortsiktiga mål upp.<br />
Grunden i Kraftsamling Skog har varit en rad<br />
olika aktiviteter för att öka skogsägarnas kompetens<br />
när det gäller skogsskötsel. Det har handlat om<br />
seminarier, skogsdagar, exkursioner, studiecirklar,<br />
kurser och personlig rådgivning. Totalt har omkring<br />
37 000 skogsägare deltagit i någon av de aktiviteter<br />
som <strong>Södra</strong> har arrangerat under de fyra åren. Det<br />
övergripande deltagarmålet för <strong>Södra</strong> var att nå ut<br />
till 19 000 skogsägare.<br />
I aktiviteter som varade mellan 1 och 6 timmar<br />
– seminarier, skogsdagar och exkursioner – deltog<br />
drygt 29 000 personer, att jämföra med 9 000 som<br />
var målsättningen.<br />
– Vi har ordnat många fl er sådana aktiviteter än<br />
vad vi trodde från början och det har lett till betydligt<br />
fl er deltagare än förväntat, konstaterar Kristin<br />
Gustafsson.<br />
Stort antal deltagare<br />
Målet för antalet deltagare i aktiviteter längre<br />
än 6 timmar – studiecirklar och kurser – var<br />
totalt 7 000. Cirklarna har lockat 3 900 och<br />
kurserna 1 450 personer, eller tillsammans<br />
5 350 deltagare. Målet har alltså inte riktigt<br />
nåtts.<br />
– Till studiecirklarna har det varit lite svårt<br />
att rekrytera deltagare, det kan för många vara<br />
svårt att avsätta en kväll i veckan under fl era<br />
veckors tid. Men cirklarna har varit mycket<br />
uppskattade av dem som deltagit, och vi kan<br />
också se att deras aktiviteter i skogen ökat mer<br />
än hos andra deltagare.<br />
De fl esta kursdeltagare har antingen deltagit<br />
i ”På Stubben” eller i olika röjningskurser.<br />
Kurslängden har varierat mellan en och tre dagar<br />
och ibland har externa kursledare köpts in tack vare<br />
fi nansiering från Landsbygdsprogrammet.<br />
– Kurser var ett nytt sätt för oss att nå ut med<br />
kunskap till skogsägarna. Vi hade därför en lite<br />
längre startsträcka och de fl esta av kurserna genomfördes<br />
först under 2009 och 2010. När vi väl hittade<br />
rätt form har både antalet kurser och antalet deltagare<br />
varit bra.<br />
– Att delta i en kurs eller studiecirkel ger ofta<br />
större kunskapsutbyte än att gå på en skogsdag. Man<br />
får diskutera på en annan nivå med kursledare och<br />
andra kursdeltagare och det resulterar i djupare<br />
förståelse och ökad motivation för att utföra åtgärder,<br />
menar Kristin.<br />
Personlig rådgivning handlar om att inspektorn<br />
träffar den enskilde skogsägaren för att omsätta<br />
kunskaperna om hur tillväxten kan ökas till praktisk<br />
handling på den specifi ka fastigheten. Den siste<br />
november passerades målet på 3 000 pesonliga rådgivningsmöten<br />
inom <strong>Södra</strong>.<br />
Alf Gustafsson i Härna, Ulricehamn, är en av fl era medlemmar som har<br />
varit gårdsvärdar när deras fastigheter har fungerat som demonstrationsgårdar<br />
inom Kraftsamling Skog.<br />
Text: Carin Bengtsson Foto: Stefan Gustafsson, Mats Samuelsson<br />
– I samband med rådgivningsmötena har många<br />
skogsvårdskontrakt skapats och det är ju just att<br />
komma fram till handling som varit målet med hela<br />
projektet.<br />
Inom Kraftsamling Skog har även funnits mål<br />
för vad man skulle uppnå inom olika skogsvårdsåtgärder.<br />
Ett antal deltagare tillfrågades 2007 om sin<br />
syn på skogsskötsel och sitt sätt att sköta skogen.<br />
2010 fi ck samma deltagare svara på samma frågor<br />
för att man skulle se om det skett någon förändring.<br />
Ökade skogsskötselåtgärder<br />
Dikesrensning är en av de åtgärder där <strong>Södra</strong> har<br />
kommit långt. Målet var att 5 procent av deltagarna<br />
skulle ha utfört eller beställt dikesrensning – resultatet<br />
blev 30 procent.<br />
– Vi har satsat mycket på den här frågan och<br />
genomfört många aktiviteter. Bland annat har vi<br />
utbildat våra entreprenörer men också haft många<br />
skogsdagar i ämnet.<br />
– Behovet av skyddsdikning i samband med<br />
föryngring efter stormarna har troligen också bidragit<br />
till den ökade aktiviteten, säger Kristin.<br />
Ett av målen har varit att öka andelen<br />
skogsägare som har eller har beställt en<br />
aktuell grön skogsbruksplan med 15 procent<br />
och resultatet hamnade på 20 procent.<br />
– Användningen och nyttan av en skogsbruksplan<br />
har varit ett viktigt diskussionsämne<br />
i studiecirklarna och kurserna, vilket<br />
kan ha påverkat deltagarna i positiv riktning.<br />
Deltagarundersökningen visar att efterfrågan<br />
på förädlat plantmaterial har ökat,<br />
vilket var ett av målen. Under de senaste åren<br />
har efterfrågan varit större än tillgången.<br />
Ökad röjningsareal var ett annat mål men<br />
det har man inte riktigt klarat.<br />
– Men andelen skogsägare som faktiskt<br />
röjer ökar och de som röjer, röjer mer, konstaterar<br />
Kristin.
Betydligt fl er skogsägare än förväntat har deltagit i någon av alla kraftsamlingsaktiviteter som har genomförts. Skogsdagar, exkursioner och seminarier arrangerade av <strong>Södra</strong> har<br />
lockat tillsammans närmare 30 000 besökare.<br />
<strong>Södra</strong>s övriga effektmål har handlat om ökad<br />
markberedningsareal, ökad andel planterad areal<br />
samt ökad andel skogsägare som provat på tillväxthöjande<br />
trädslag.<br />
Kopplingen till lönsamhet<br />
En viktig frågeställning i undersökningen har varit<br />
att ta reda om skogsägarna ser en möjlighet att öka<br />
lönsamheten på fastigheten genom ökad aktivitet.<br />
<strong>Södra</strong> ligger här lägre än övriga skogsägarföreningar.<br />
– Vi har ökat skogsskötselåtgärderna hos våra<br />
deltagare men inte i samma utsträckning fått dem<br />
att se kopplingen mellan åtgärderna och ökad lönsamhet.<br />
Studiecirkeldeltagarna ser i större utsträckning<br />
än övriga deltagare en möjlighet att öka sin<br />
lönsamhet, vilket är naturligt då man här hinner gå<br />
djupare in i frågan än vid exempelvis ett seminarium,<br />
säger Kristin Gustafsson. Vi måste i vårt fortsatta<br />
arbete fokusera mer på kopplingen mellan åtgärd<br />
och lönsamhet, att vara skogsägare är att vara skogsföretagare.<br />
Bättre rådgivare<br />
En utvärdering av kraftsamlingsinspektorernas,<br />
handledarnas och gårdsvärdarnas<br />
syn på arbetet<br />
i Kraftsamling Skog har<br />
också genomförts. De anser<br />
att de har blivit bättre på<br />
att planera och genomföra<br />
aktiviteter och de tycker<br />
också att de har blivit bättre rådgivare tack vare de<br />
utbildningar i pedagogik och kommunikation som<br />
dom erbjudits genom kampanjen.<br />
– Men de nyvunna färdigheterna är färskvara<br />
och något som vi måste underhålla för att kvaliteten<br />
i våra aktiviteter ska upprätthållas, säger Kristin.<br />
De förtroendevalda medlemmar som varit engagerade<br />
i Kraftsamling Skog (handledarna) anser alla<br />
att de har stärkt sina skogliga kunskaper genom<br />
kampanjen.<br />
Utvärderingen har dessutom ställt frågor till<br />
styrelse, central-, regional- och lokal ledning, sboordföran<br />
dena och alla inspektorer. 70 procent av alla<br />
29<br />
som svarat inom<br />
<strong>Södra</strong> tycker att kampanjen<br />
har stärkt rela -<br />
tionerna med med -<br />
lemmarna. 88 procent<br />
vill fortsätta med<br />
personlig rådgivning,<br />
85 procent tycker att<br />
Kristin Gustafsson<br />
det är viktigt med<br />
demonstrationsgårdar<br />
och 79 procent vill ha mer av pedagogisk utbildning.<br />
– Utvärderingen visar att vi har stöd från hela<br />
organisationen för att fortsätta jobba med dessa<br />
frågor, säger Kristin.<br />
Men andelen skogsägare<br />
som faktiskt röjer ökar och<br />
de som röjer, röjer mer.<br />
Nöjda deltagare<br />
Vid årsskiftet avslutas Kraftsamling Skog. Hur vill<br />
då <strong>Södra</strong>s projektledare sammanfatta det fyra år<br />
långa kampanjen?<br />
– Kraftsamling Skog har varit både uppskattat<br />
och framgångsrikt. I den första mätningen 2007 var<br />
exempelvis 87 procent av de tillfrågade skogsägarna<br />
nöjda med den aktivitet de hade deltagit i. Vi ser att
30<br />
de som har deltagit generellt har blivit mer aktiva i<br />
sin skogsskötsel, och det var ju ett viktigt mål.<br />
– Vi har hittat nya arbetssätt och nya former för<br />
att möta våra skogsägare som jag tycker känns bra.<br />
– Vi har också stärkt samarbetet med LRF.<br />
Genom att samarbeta kan vi nå många skogsägare<br />
som ännu inte är medlemmar i <strong>Södra</strong>. Stärkta relationer<br />
skapar också nätverk som är värdefulla i<br />
arbetet med andra viktiga frågor, såsom vilt- och<br />
vattenfrågor.<br />
Långsiktigt arbete<br />
<strong>Södra</strong>s arbete med kompetensutveckling för skogsägare<br />
planeras nu att drivas vidare i den ordinarie<br />
verksamheten.<br />
– Nu ska vi ta med oss alla våra erfarenheter och<br />
försöka hitta sätt att knyta ihop kompetensutvecklings-<br />
och skogsskötselfrågorna på ett långsiktigt<br />
sätt. En viktig uppgift blir just att belysa skogsskötseln<br />
ur ett lönsamhetsperspektiv. Vi behöver bli<br />
ännu bättre på att få skogsägarna att se sig själva<br />
som företagare.<br />
– Vi kommer att fortsätta jobba med kompetensutvecklingsfrågor<br />
i framtiden. Det fi nns en stor<br />
efterfrågan på utbildningar för skogsägare och här<br />
har skogsägarrörelsen en viktg funktion att fylla.<br />
Ekonomiskt stöd<br />
Ett ekonomiskt tillskott blir det stöd på 27 miljoner<br />
kronor som skogsägarrörelsen har beviljats från<br />
Landsbygdsprogrammet för att arbeta vidare med<br />
frågorna om tillväxt och lönsamhet i familjeskogsbruket.<br />
– Vi ser det som ett smörjmedel för vårt arbete<br />
framåt.<br />
– Våra demonstationsgårdar är ett koncept som<br />
vi vill arbeta vidare med. Vi kommer att behålla och<br />
utveckla ett antal av dem, och då kan det ekonomiska<br />
stödet komma väl till pass. Dessutom kommer<br />
vi att jobba mer med exempelvis personlig<br />
rådgivning och grundutbildning för nya skogsägare,<br />
två aktiviteter som också ryms inom Landsbygdsprogrammet,<br />
säger Kristin Gustafsson.<br />
Sju av tio <strong>Södra</strong>-medlemmar som deltagit i en kraftsamlingsaktivitet<br />
säger sig ha påverkats av kampanjen. Det visar medlemsundersökningen<br />
som genomfördes under 2010. Tre fjärdedelar anser<br />
dessutom att de har fått ökade kunskaper om skogsskötsel.<br />
En större andel av medlemsgruppen har funderat över möjligheterna<br />
till ökad tillväxt och lönsamhet i skogen jämfört med<br />
undersökningen 2007. En bidragande orsak till detta är sannolikt<br />
insatserna inom Kraftsamling Skog. Störst möjligheter till ökad<br />
tillväxt ser man genom effektivare röjnings program (sex av tio<br />
Kristin Gustafsson, <strong>Södra</strong>s projektledare för kraftsamlingssatsningen, kan se tillbaka på många lyckade aktiviteter. Nu<br />
har hon siktet inställt på att försöka fokusera ännu mer på kopplingen mellan åtgärd och lönsamhet i skogbruket.<br />
Medlemmarna har påverkats av kampanjen<br />
medlemmar), men många lyfter också fram möjligheterna med dikesresning<br />
och förädlat plantmaterial. Nästan varannan medlem anger<br />
dessutom att man redan under den gångna 3-års perioden satsat mer<br />
på röjning.<br />
– Det är positivt att medlemsundersökningen också visar på ett<br />
ökat intresse för produktionsfrågorna. Nu måste vi omsätta allt<br />
detta till handling så att vi inte tappar det vi byggt upp under Kraftsamling<br />
Skog, säger Kristin Gustafsson.
Jag hade aldrig kunnat drömma<br />
om en sådan framgång<br />
Text: Sven-Eric Petersson<br />
Christer Segerstéen, vad<br />
tänkte du för fyra år sedan<br />
när Kraftsamling Skog drog<br />
igång. Vilka förväntningar<br />
hade du?<br />
Lars-Eric Åström och jag väckte<br />
tanken att jobba med produktionsfrågorna<br />
som sedan länge hamnat i skymundan<br />
och då fokusera på möjligheter -<br />
na att öka tillväxten. Vi väckte tanken<br />
genom Skogsägardelegationen samtidigt<br />
som LRF lanserade sitt Kraftsamlingspaket<br />
om 250 miljoner kronor. Vi satte<br />
ett mål på 50 000 deltagare, men trodde<br />
inte på att nå dit. Vi landade på över<br />
70 000 – fantastiskt.<br />
Med facit i hand kan jag säga att jag<br />
aldrig hade kunnat drömma om att det<br />
skulle bli en sådan framgång. I början<br />
gick det också trögt, men efter ett tag<br />
var det skönt att lämna Gudrun och Per<br />
och ta tag i något nytt. Medlemmarna<br />
hade ett uppdämt behov av att ta tag i<br />
de här frågorna. Sedan länge kretsade<br />
mycket kring miljö- och naturvårdsfrågor.<br />
Sedan kom Maggi Mikaelssons<br />
SYNK KOMMUNIKATION<br />
skogspolitiska utredning som lyfte fram<br />
produktionsfrågorna. Biomassans betydelse<br />
både för våra industrier och i<br />
klimatfrågan lyftes fram och det ena<br />
gav det andra.<br />
För inspektorerna blev Kraftsamling<br />
Skog ett sätt att träffa medlemmarna,<br />
skapa nya <strong>kontakt</strong>er och komma vidare.<br />
Varför gick det så bra?<br />
Projektets styrka har kommit med<br />
engagemanget underifrån. Det var ingen<br />
styrelse som sagt att detta måste göras<br />
utan Kraftsamling Skog blev en process<br />
och rörelse genom initiativkraft på<br />
många plan. Jag vill ändå lyfta fram<br />
Kristin Gustafssons insatser. Hon har<br />
med tålamod, geist och mycket glädje<br />
gjort ett jättejobb som sammanhållande<br />
länk. Det har funnits eldsjälar både<br />
bland inspektorer och förtroendevalda .<br />
Vi har fått demonstrationsgårdar, som<br />
besökts av många, och studiecirklarna<br />
och kortkurserna har avlöst varandra.<br />
Hela organisationen har jobbat i samma<br />
riktning.<br />
Vad tar vi med oss?<br />
Vi ska fortsätta att använda och dra<br />
nytta av processen i Kraftsamling Skog<br />
och allt det positiva den fört med sig.<br />
Projektet avslutas men inte arbetet med<br />
de frågor vi lyft fram. Det är det som<br />
skiljer Kraftsamling Skog från traditionella<br />
studiecirklar eller kampanjer. Då<br />
går man i mål och det är slut. Nu fortsätter<br />
vi om än i andra former.<br />
Hur har vi använt Kraftsamling<br />
Skog internationellt?<br />
Kraftsamling Skog har haft en stor roll.<br />
Skogens betydelse och vårt sätt att sköta<br />
skogen i Sverige, Finland och de baltiska<br />
staterna skiljer sig från resten av Europa.<br />
Därför har vi visat upp Kraftsamling<br />
Skog på olika sätt, till exempel när vi<br />
visade upp <strong>Södra</strong> under Sveriges ordförandeår<br />
när Eskil Erlandsson samlade<br />
EU:s jordbruksministrar i Växjö. Jag<br />
har varit med på de europeiska skogliga<br />
generaldirektörernas möten och fört ut<br />
vårt budskap. Vi ska fortsätta att använda<br />
den internationella arenan.<br />
Köp skog och bli<br />
delägare i Landshypotek<br />
Att investera i skog är bland det bästa (och roligaste)<br />
man kan göra för pengar. Med rätt finansiering och<br />
rätt kunskap ökar möjligheterna till en bra affär.<br />
Landshypotek erbjuder båda delarna. Vi är specialister<br />
på skogsfinansiering sedan 175 år och vi har <strong>kontakt</strong>erna,<br />
kunnandet och kapitalet som gör dig till lycklig<br />
skogsägare för generationer framåt. Dessutom blir<br />
du automatiskt delägare i Landshypotek och får del<br />
av vårt överskott. Du blir en av ca 50 000 jord- &<br />
skogsägare som kan luta sig mot egen långivare, egna<br />
värderare och unika finansieringslösningar.<br />
Läs mer på www.landshypotek.se eller ring<br />
0771-44 00 20 om du vill ha en personlig <strong>kontakt</strong>.<br />
Jordnära finansieringar<br />
31<br />
– Nu är det dags att ta nästa steg, att<br />
gå från ord till handling, säger <strong>Södra</strong>s<br />
ordförande Christer Segerstéen.<br />
Vad händer nu?<br />
Nästa projekt kallar vi Krafthandling<br />
Nu har medlemmarna lärt känna sin<br />
gård och vilka möjligheter som fi nns.<br />
Nu är nästa steg att gå från ord till<br />
handling. Det fi nns en stor efterfrågan<br />
på förädlat plantmaterial och vi måste<br />
bli bättre på röjning. Vi fortsätter bit för<br />
bit. Tar ett steg, tar nästa och nästa. Vi<br />
tar med oss sättet att jobba från Kraftsamling<br />
Skog, med personlig rådgivning<br />
och utbildningsaktiviteter.
32 2<br />
Kraftsamling Skogs<br />
fototävling är nu avgjord.<br />
Första pris gick<br />
till Sverker Ohlsson,<br />
Mellanskog.<br />
Tyvärr ham nade<br />
ingen <strong>Södra</strong>-bild på<br />
prispallen.<br />
Fototävlingen avgjord<br />
I höstas utlystes en fototävling inom Kraftsamling Skog. Bidragen skulle bestå av<br />
foton på människor, miljöer, händelser och arbete som bär fram budskapet om<br />
ökad tillväxt och lönsamhet i skogen.<br />
I det första tävlingssteget utsågs de tio bästa bilderna inom varje skogsägar -<br />
före ning. <strong>Södra</strong>s tio fi nalistbilder togs av:<br />
Lena Henrysson, Klippan (2 bilder)<br />
Mats Samuelsson, Växjö<br />
Ola & Jessica Persson, Asarum<br />
Kennerth Kullman, Färjestaden (2 bilder)<br />
Mats Helge, Smålandsstenar<br />
Andreas Lindholm, Växjö<br />
Stig-Göran Arthursson, Växjö<br />
Magnus Bogren, Eksjö<br />
Fotograferna vinner var sin yxa.<br />
De tio bästa bilderna från varje förening gick sedan vidare till den nationella tävlingen<br />
där en första-, en andra- och en tredjepristagare utsågs. Dessutom fi ck en av<br />
bilderna i riks fi nalen ett hedersom nämnande. Ingen av dessa priser gick till <strong>Södra</strong>.<br />
Första pris, 5 000 kronor, gick till Sverker Ohlsson, Bromma och Mellanskog, med motiveringen: ”En mycket väl<br />
komponerad bild som på ett omedelbart sätt fångar skogsägarnas intresse för sin skog.”<br />
Andra pris, 3 000 kronor,<br />
gick till Annette Thelberg,<br />
Härnösand och Norrskog,<br />
med motiveringen: ”I denna<br />
bild omsätts kunskap med<br />
glädje till konkreta arbetsinsatser<br />
för framtida lönsamhet”.<br />
Ett hederspris gick till Maria<br />
Boström, Nordannälden och<br />
Norrskog, med motiveringen:<br />
”För en rolig idébild som med<br />
slagkraft slår fast själva roten<br />
i Kraftsamling Skog”.<br />
Tredje pris, 1 000 kronor, gick till Mats Lundberg,<br />
Skellefteå och Norra Skogsägarna, med motiveringen:<br />
”En bild som med underfundighet och humor symboliserar<br />
Kraftsamling Skogs vision om lönsam tillväxt!” Denna bild<br />
fi ck också ”folkets pris” vid en omröstning under Kraftsamling<br />
Skogs Grand Final.
Systrarna Kallur drog<br />
medlemmar till Växjö simhall<br />
I mitten av november bjöd<br />
Alvesta-Växjö skogsbruksområde<br />
in till familjedag i Växjö<br />
simhall. Inbjudan gjordes tillsammans<br />
med Lantmännens<br />
distrikt i området.<br />
<strong>Södra</strong>s friidrottare, Sanna<br />
och Jenny Kallur, som fortfarande<br />
rehabtränar efter sina<br />
benoperationer, var dragplåster<br />
vid evenemanget. Tvillingarna<br />
höll föredrag om bland<br />
annat motivation, träning och<br />
rehabilitering. 260 personer<br />
deltog i evenemanget.<br />
PN1011<br />
Perfekt kombination<br />
Kombinationen Valtra traktor och Moheda skogsvagn är den perfekta lösningen för dig som arbetar hårt i skogen.<br />
Valtra är skogstraktorn nummer ett och traktorerna är speciellt anpassade för att passa våra nordiska förhållanden.<br />
Moheda är ett välkänt namn på svensktillverkade skogsvagnar. Med Moheda får du en universell vagn som klarar<br />
tuffa tag och tung last. Arbetet i skogen blir effektivt och lönsamt.<br />
Ta <strong>kontakt</strong> med någon av våra säljare för mer information och rådgivning.<br />
Bra val från Lantmännen<br />
www.lantmannenmaskin.se, 0771-38 64 00<br />
Drag<br />
i skogen<br />
33
34<br />
En gång i tiden hade<br />
Sverige många tunnbindarmästare.<br />
Numera<br />
fi nns bara en. Tillsammans<br />
med sina anställda<br />
tillverkar Johan Thorslund<br />
bland annat regnvattentunnor<br />
och hinkar, men<br />
framför allt ekfat för lagring<br />
av vin och whisky.<br />
Text: Stefan Hedner Foto: Markus Pettersson
Bourbonfat som bearbetats om från 200 liter till<br />
30. Nu ska magbanden läggas på.<br />
Tunnbindarmästare<br />
med träsmak för ek<br />
– All fi n ek borde egentligen bli ekfat, menar Johan<br />
Thorslund, som med jämna mellanrum reser runt i<br />
södra Sverige på jakt efter ek som kan passa för vin-<br />
och whiskyfat. Det ska vara rakvuxna träd utan kvistar,<br />
inte för frodvuxna. Men det är inte så lätt att avgöra<br />
vilka som är lämpligast. Eken är lite som människan,<br />
det är inte alltid man kan se på utsidan om den är<br />
samarbetsvillig.<br />
Johan intresserade sig för trä och hantverk redan<br />
som barn. Han började tälja smörknivar som sjuåring<br />
och när han gick i nian skulle alla elever i träslöjden<br />
hitta på ett projekt som skulle räcka hela terminen.<br />
– Jag ville göra en ektunna, men det fi ck jag inte för<br />
läraren eftersom han tyckte att det var för svårt. Så i<br />
stället provade jag mig fram hemma. Pappa bokade in<br />
mig hos Sveriges ende kvarvarande tunnbindarmästare<br />
och jag fi ck åka till honom på Gotland en sommarvecka<br />
för att lära mig grunderna.<br />
På Gotland fi ck Johan arbeta med furu och gran.<br />
Han fi ck blodad tand och sökte sig vidare.<br />
– Jag lockades av att arbeta med ek, fi ck bli lärling i<br />
norra England och gjorde när jag kom hem därifrån<br />
mitt första egna ekfat.<br />
Fatet ger karaktär<br />
År 1997 blev Johan Sveriges yngste tunnbindarmästare.<br />
Idag driver han företaget Thorslundkagge utanför<br />
Örebro. Produktionen sker med hjälp av moderna<br />
maskiner och även om han löpande testar nya produktionsmetoder,<br />
fi nns hantverkskunnandet hela tiden som<br />
en gedigen grund att stå på.<br />
– Trä är ett underbart material. Bland annat för att<br />
jag inte alltid vet hur det ska bete sig. På en fi n ek<br />
måste vi till exempel alltid ta bort barken för att se hur<br />
fi brerna ligger. Vi sågar inte ekstocken, utan klyver den,<br />
och då är vi beroende av att fi brerna ligger rätt. Av en<br />
fi n stock använder vi kanske 25 % av materialet. Resten<br />
blir värme i produktionen.<br />
Ett ekfat som ska användas för lagring av vin eller<br />
whisky måste naturligtvis vara tätt. Men en lika viktig<br />
faktor är den karaktär som fatet ska ge drycken.<br />
– En trätunna är som en tepåse, säger Johan. Den<br />
ger mest smak första gången och sedan blir det mindre<br />
och mindre.<br />
Ändbanden tillverkas i olika storlekar för att<br />
passa varje tunna perfekt.<br />
Den gamla täljbänken använder Johan när han tillverkar stavar för hand.<br />
Thorslundkagge tillverkar från stock till tunna,<br />
men bearbetar också gamla fat. Bland annat för den<br />
största kunden, den svenska whiskyproducenten<br />
Mackmyra.<br />
– Mackmyra säljer bland annat hela fat på 30 liter,<br />
där kunden kan välja vilken typ av fat whiskyn ska<br />
lagras på. Vi tillverkar deras svenska ekfat från grunden<br />
och bearbetar även bourbonfat från USA. Då tar<br />
vi isär 200-litersfat och binder om dem till fat som<br />
rymmer 30 liter.<br />
Bäst i test<br />
I sitt yrke träffar Johan många vinproducenter och<br />
kännare. Att den svenska eken har en framtid inom<br />
vinproduktion är han övertygad om.<br />
– Svensk ek håller hög kvalitet och lämpar sig<br />
utmärkt för vinfat. När Vin & Sprit ägde den franska<br />
vingården Rabiega gjorde man en intressant test.<br />
Samma vin lagrades på sex olika sorters ekfat, där<br />
eken alltså kom från sex olika länder. Förutom svensk<br />
ek fanns bl.a. amerikansk, rysk och fransk. I det öppna<br />
testet, där alla visste vilka fat vinerna hade lagrats på,<br />
föredrog över 90 % den franska eken. När man sedan<br />
gjorde en blindtest pekade 40 % ut vinet som lagrats<br />
på svenska fat som det bästa. Det tycker jag visar att<br />
svensk ek har en stor potential.<br />
För att ytterligare förbättra sina produkter kommer<br />
Johan i framtiden att arbeta ännu mer med hur<br />
fat av olika typer ger karaktär åt drycken som lagras i<br />
det. Johans fru Sirje, som ansvarar för ekonomi- och<br />
marknadsfrågor på företaget, forskar även tillsammans<br />
med Örebro universitet i ett projekt kring hur faten<br />
påverkar dryckens smak.<br />
– Sedan skulle det vara roligt med en tunnbindarlärling<br />
också, så att jag kan få sällskap som tunnbindarmästare<br />
i Sverige. Jag annonserar efter lärlingar<br />
ibland, men eftersom det är så mycket tid som krävs<br />
för att överföra all kunskap måste jag vara helt säker<br />
på att personen har alla de rätta förutsättningarna.<br />
Läs mer på www.kagge.com<br />
35
36<br />
<strong>Södra</strong> har i samarbete med forskningsföretaget Innventia<br />
tagit fram materialet DuraPulp efter fl era års arbete.<br />
De senaste två åren har vi sett tidningar och magasin<br />
prydas av bilder på barnstolen Parupu och lampan w101.<br />
Materialet DuraPulp har fått mycket uppmärksamhet<br />
från allmänhet, företag och studenter . Många hör av sig<br />
med idéer om vad man kan använda DuraPulp till.<br />
Några har även förslag på vad <strong>Södra</strong> bör satsa på i framtiden.<br />
– Vi får ungefär en idé om dagen. Oftast från designstudenter<br />
som vill vara med och skapa något nytt av<br />
DuraPulp. Men även andra idéer kommer in, säger<br />
Thérèse Thelin, ansvarig för marknadskommunikationen<br />
på <strong>Södra</strong> Cell.<br />
Nya områden för cellulosa<br />
DuraPulp är resultatet av fl era års arbete och har tagits<br />
fram i samarbete mellan <strong>Södra</strong> och forskningsföretaget<br />
Lampan w101 är skapad av materialet DuraPulp och framtagen<br />
i samarbete med designföretaget Claesson Koivisto Rune.<br />
En massa nya mas<br />
Materialet DuraPulp har väckt<br />
stort intresse världen över. Bilderna<br />
på barnstolen och lampan<br />
har fi gurerat i fl era internationella tidningar.<br />
Grunderna till vad vi i framtiden<br />
skapar av cellulosa läggs i stor utsträckning<br />
genom forskning och nya idéer.<br />
Text: Frida Nielsen<br />
Innventia. Forskare och studenter arbetar nära <strong>Södra</strong> för<br />
att hitta nya material och nya användningsområden för<br />
massa.<br />
– Cellulosa ska användas till att ersätta material som<br />
används i dag och påverkar miljön negativt. Vi tittar<br />
bland annat på områden där plast är huvudprodukten.<br />
Det roliga är att företag hör av sig till oss med frågor om<br />
hur de kan bli miljövänliga med vår cellulosa. Bland<br />
annat har bilföretag och förpackningsföretag visat intresse,<br />
berättar Thérèse.<br />
<strong>Södra</strong> har också arbetat med att utveckla applikationen<br />
barriärfi lm tillsammans med Kungliga Tekniska<br />
Högskolan, KTH. Det materialet fi nns på insidan av<br />
bland annat juicepaket för att hålla juicen fräsch. <strong>Södra</strong><br />
har tagit fram utgångsmaterialet och det speciella med<br />
barriärfi lm är att den är förnybar, vilket skiljer den från<br />
Barnstolen Parupu väckte<br />
stor uppmärksamhet på<br />
möbelmässan i Milano.<br />
oljebaserade plastbarriärer. <strong>Södra</strong> startar nu ett treårigt<br />
forskningsprojekt för uppskalning och optimering i<br />
samarbete med KTH.<br />
– Att hitta nya användningsområden för cellulosa är<br />
ett väldigt viktigt uppdrag för oss. Vi har varit vana vid<br />
att vissa områden håller i sig, men marknaden förändras.<br />
Nu handlar det om långsiktiga trender och vår uppgift<br />
är att hitta det vi ska satsa på härnäst, säger Margaretha<br />
Söderqvist Lindblad på <strong>Södra</strong> Innovation.<br />
Forskning ger resultat<br />
Hjälm och bubbelplast av papper är andra idéer om<br />
vad man kan göra av cellulosa. Genom internetjsajten<br />
PulpLabs har <strong>Södra</strong> fått <strong>kontakt</strong> med allmänheten och<br />
en publik som är nyfi ken och intresserad av framtidens<br />
produkt.
saidéer<br />
– PulpLabs är en utmaning för oss. Vi hoppar över<br />
våra kunder och går i stället direkt till slutkunder och<br />
frågar vad de vill ha i framtiden. Vi får också <strong>kontakt</strong><br />
med studenter som berättar om sina idéer, säger Thérèse.<br />
Genom en workshop i England för ett tag sedan<br />
visade studenter att det fi nns otroligt mycket som kan<br />
skapas av rätt material. Prototyper till en hjälm, en skiljevägg<br />
och bubbelplast i papper togs fram av FoamPulp.<br />
Kommande utmaningar<br />
Det kommer dagligen idéer om användningsområden<br />
för cellulosa, till exempel golfbollar som löses upp i<br />
vatten eller varför inte porslin av massa. Ofta är det folk<br />
inom designbranschen som <strong>kontakt</strong>ar <strong>Södra</strong> med förslag<br />
på nya produkter.<br />
<strong>Södra</strong> hoppas också kunna använda fi brer av gran<br />
och tall för att tillverka massa som är lämplig för textila<br />
ändamål.<br />
– Dissolvingmassa är nytt för <strong>Södra</strong> och förhoppningsvis<br />
kör vi igång med det nästa år. Det fi nns redan<br />
på marknaden vilket gör det lättare än när vi skapade<br />
DuraPulp, som var en helt ny produkt. Det ska bli<br />
spännande att se vad som händer, säger Margaretha.<br />
<strong>Södra</strong> Innovation har i uppdrag från <strong>Södra</strong> Timber<br />
och <strong>Södra</strong> Cell att bedriva forskning inom deras om-<br />
För självverksamma och proffs<br />
Kesla 40 LF stegmatare<br />
Sök din närmsta KESLA handlare på<br />
www.rosenqvistmaskin.se<br />
Margaretha Söderqvist Lindblad, <strong>Södra</strong> Innovation, visar upp materialet DuraPulp<br />
på en förpackningsmässa i Göteborg och för att undersöka intresset. Och det fi nns.<br />
råden. I <strong>Södra</strong> Innovation arbetar cirka 50 personer.<br />
Nya användningsområden ska hittas även om ny massa<br />
inte skapas vart tionde år. Så resan har inte slutat, den<br />
har bara börjat.<br />
NYHET! NYHET!<br />
Vid lastning kan kniven<br />
fällas undan med ett<br />
enkelt handgrepp!<br />
Klippdiameter ........... 180 mm<br />
Max greppvidd ..............77 cm<br />
Max tryck ................... 190 bar<br />
Vikt ...............................180 kg<br />
37.800:- exkl. moms<br />
KESLA 19GX<br />
37<br />
Fotnot:<br />
DuraPulp, FoamPulp, dissolvingmassa och barriärfi lm<br />
säljs inte av <strong>Södra</strong> i dag, men tror på för framtiden.<br />
Ryhovsgatan 2<br />
553 03 Jönköping<br />
036 - 32 73 00
38<br />
<strong>Södra</strong>s tester av Husqvarnas nya kedjeröjsåg visar att den<br />
har många fördelar jämfört med klingsågen. Ergonomin är<br />
avsevärt bättre och i vissa typer av röjning är prestationen<br />
med kedjeröjsågen avsevärt högre.<br />
Kedjeröjsågen<br />
är effektiv<br />
Med planteringarna efter stormarna Gudrun och Per ökar röjningbehovet<br />
dramatiskt de närmaste åren. För att mötabehovet av röjning satsar <strong>Södra</strong> på att<br />
utveckla metoderna och tekniken för röjning.<br />
När <strong>Södra</strong>s skogsskötselchef Göran Örlander kom i <strong>kontakt</strong> med kedjeröjsågen<br />
bedömde han att den hade potential både när det gäller prestation, ergonomi<br />
och biologi. Där för initierade han utvecklingsinsatser och utvärderingar<br />
av kedjeröjsågen.<br />
Omdömen från 30 professionella röjare som testat sågen har fångats upp i<br />
en enkät. Andra viktiga pusselbitar i utvärderingen är två examensarbeten. I det<br />
ena (se separat artikel) har kedje röjsågens prestation och ergonomi studerats.<br />
I det andra håller Ida Karlsson, som studerar till jägmästare vid SLU<br />
i Umeå, på att belysa biologi och skogsskötsel, d v s effekterna av ingrepp över<br />
tiden. Hennes arbete blir klart till våren.<br />
– Så här långt är resultaten övervägande positiva. Det mesta pekar i den<br />
riktning vi trodde. Sågen är bäst när röjningen är lite mer komplicerad som<br />
brunnsröjning, skärmröjning och röjning i ojämna bestånd. Och ergonomin<br />
får mycket gott betyg, konstaterar Göran Örlander.<br />
Han tror att brunnsröjning kan vara lämplig på Gudrunhyggena, när<br />
160 000 hektar ska röjas på medlemmarnas marker. Brunnsröjningen är en enkel<br />
modell som tar mindre tid där kvarlämnat löv runt plantorna skyddar för frost.<br />
I brunnsröjning är kedjeröjsågen med sin precision och räckvidd mycket bra.<br />
Examensarbete<br />
Kedjeröjsågen mest<br />
fördel aktig vid brunnsröjning<br />
Magnus Gunnarsson, 38, bestämde sig efter 20 år inom vården att<br />
satsa på något annat. Nu har han studerat till skogsmästare i Skinnskatteberg<br />
och i sitt examensarbete jämförde han prestation och<br />
precision mellan kedjeröjsågen och med klingröjsågen.<br />
I studien jämfördes brunnsröjning med totalröjning.<br />
Prestationen mättes vid brunnsröjning med olika radie<br />
(0,5 och 0,75 m) och i kombination med vertikalröjning<br />
(konkurrerande grenar som sträcker sig över granplantan<br />
tas bort).<br />
Försöken omfattade fyra block med vardera sex<br />
parceller. En parcell är en fyrkant på 0,1 hektar (1 000<br />
m2). Två av blocken var i lövat och två i olövat tillstånd.<br />
I varje parcell lades ut rutor med de olika metoderna.<br />
– Jag klockade den effektiva röjtiden, alltså inte stopp<br />
för tankning eller annat, säger Magnus Gunnarsson.<br />
Prestationen var störst vid brunnsröjning oavsett<br />
metod. Den brunnsröjning som tar längst tid per hektar,<br />
0,75+vertikal, gjordes på knappt fem timmar medan<br />
totalröjningen tog nästan nio timmar. Brunnsröjning<br />
gick också fortare i avlövat tillstånd.<br />
– Det beror på att man ibland får söka efter plantan<br />
i lövat tillstånd eftersom det ofta fi nns löv långt ner på<br />
björkstammen. Då blir det svårt att se granplantan.<br />
Magnus Gunnarsson undersökte också skärmröjning<br />
och slutröjning (sistaröjning före gallring).<br />
– Vid skärmröjningen ställde vi ut 4 000 -5 000<br />
stammar och jämförde också klingröjsåg och kedjeröjsåg.<br />
Sammantaget är prestationen cirka tio procent<br />
bättre med kedjeröjsågen, men framför allt är prestationen<br />
högre i avlövat tillstånd.<br />
I slutröjningen fanns i princip ingen skillnad i<br />
prestation.<br />
Totalröjning<br />
Brunn 0,75 +<br />
Vertikal<br />
Brunn 0,75<br />
Brunn 0,5 +<br />
Vertikal<br />
Brunn 0,5<br />
0 2 4 6 8 10<br />
Timmar / ha<br />
Lövat<br />
Avlövat<br />
Diagrammet visar olika metoder för brunnsröjning<br />
jämfört med totalröjning. Prestationen för metoderna<br />
är mätt i timmar per hektar i lövat och avlövat tillstånd.<br />
Kjell Eriksson har testat kedjeröjsågen<br />
Det är så roligt att<br />
jag stannar en timme<br />
längre i skogen<br />
Magnus Gunnarsson har klockat prestationen med kedjeröjsågen<br />
i sitt examensarbete.<br />
I slutröjningsobjekten fanns också en parcell som kalllades<br />
”tillreda stam”.– Det innebar kapning av sprötkvist,<br />
dubbelstam och annat, så att det som var en massavedsbit<br />
kunde bli en lägst betald timmerstock. Sedan gjorde vi<br />
parceller där vi slutröjde utan att tillreda stammar. Parcellerna<br />
där stammar tillreddes tog två timmar längre tid.<br />
Frågan är om den prestationssänkningen betalar sig med<br />
ett högre pris på virket i framtiden.<br />
Alla brunnsröjningsmetoderna är snabbare än totalröjning<br />
som görs idag. Tanken med brunnsröjning är att<br />
minska stubbuppslaget som kan komma efter röjningen.<br />
– Brunnsstorleken kan vara avgörande för hur stor<br />
tillväxten blir. Den växlighet som står kvar runt plantan<br />
skuggar så att uppslaget blir mindre. Om brunnen öppnas<br />
upp för mycket kommer det in mer ljus och då växer det.<br />
– Men det gäller att se hela kedjan av åtgärder fram till<br />
första gallring. Det är det totala resultatet, både biologiskt<br />
och ekonomiskt, som räknas, säger Magnus Gunnarsson.<br />
Magnus Gunnarssons examensarbete har rubriken<br />
Effektivare röjningssätt med kedjeröjsågen? SLU, Skogsmästarprogrammet,<br />
examensarbete 2010:17.
Kjell Eriksson har ägnat hela sitt yrkesverksamma<br />
liv åt skogen och har jobbat hos <strong>Södra</strong><br />
i nästan 50 år. Han tycker om kedjeröjsågen.<br />
– Den är så rolig att köra att gärna kör en<br />
timme till med den efter en vanlig arbetsdag.<br />
Den här sågen är en möjlighet att få fl er att<br />
engagera sig i skogsvården.<br />
Kjell Eriksson hittar många fördelar med kedjeröjsågen i jämförelse<br />
med klingsågen och den allra största fördelen är ergonomin.<br />
Genom att motorn bärs på ryggen i en bekväm sele och med höftbältet<br />
avlastas axlarna. Belastningen på armarna minskar genom<br />
att en ram bär upp riggröret med sågkedjan.<br />
– Man snedbelastar inte kroppen, vilket du gör med en<br />
klingsåg, som bärs på sidan. Då kommer man inte ifrån snedbelastningen,<br />
säger Kjell.<br />
En annan fördel är räckvidden som är stor och man kan<br />
stamkvista, ta bort sprötkvistar och dubbeltoppar.<br />
– Arbetsgången blir en annan för man sparar steg och behöver<br />
inte gå så långt för att röja samma yta.<br />
Ett annat stort plus är precisionssågningen.<br />
– Om ett träd av två ska bort är det lätt att sticka in sågen<br />
och ta bort det ena. På Gudrunhyggen passar sågen perfekt när man först går in<br />
och brunnsröjer. Du sågar bort vissa kvistar på träden bredvid och sågar rent<br />
runtom med precision och lämnar ett frostskydd för plantorna.<br />
Kjell tycker också att det är lätt att lära sig sågtekniken. Grundtanken med<br />
kedjeröjsågen är att kapa lite högre stubbar, som man kan grensla och<br />
gå över. Risken att såga i sten är försumbar. Det är också lättare att styra trädets<br />
fallriktning.<br />
Erfarna röjare gör<br />
tummen upp<br />
30 kedjeröjsågar lämnades ut till testgruppen<br />
vid en introduktionsdag i Värnamo i<br />
början av april. För att fånga så många<br />
röster som möjligt ombads de svara på en<br />
enkät om erfarenhet, ergonomi och teknik.<br />
Johan Frisk har sammanställt svaren:<br />
– De fl esta är positiva till den nya<br />
sågen och ser den som en vettig investering<br />
för framtiden. Av enkätsvaren kan<br />
man utläsa att de allra fl esta som testat<br />
sågen och varit positiva till den också<br />
hittade rätt inställningar och blev mindre<br />
trötta av arbetet, säger Johan.<br />
Erfarenhet<br />
Erfarenheten av röjning var mycket stor<br />
bland dem som svarade. Nästan 80 pro -<br />
cent hade mer än tio års erfarenhet. 75<br />
procent hade inte provat kedjeröjsågen<br />
tidigare och bara fem procent hade kört<br />
den mycket.<br />
Ergonomi<br />
En jämförelse mellan kedjeröjsågen och<br />
klingsågen vad gäller ergonomin ger<br />
klart besked: kedjeröjsågen bullrar mindre,<br />
minskar belastningen på axlarna,<br />
ger en bättre arbetsställning och mindre<br />
trötthet i kroppen.<br />
Johan Frisk har sammanställt<br />
enkäten.<br />
Teknik<br />
I enkäten fi ck de som testat sågen också<br />
jäm föra tekniken i kedjeröjsågen med<br />
klingröjsågen. De fi ck tala om vilken såg<br />
de ansåg som bäst i olika typer av röjning.<br />
I brunnsröjning fi ck kedjeröjsågen<br />
tre av fyra röster, medan klingröjsågen<br />
fi ck lika många i totalröjning av löv. När<br />
det handlade om skärmröjning, enkelställning<br />
och slutröjning var övervikten<br />
för den nya sågen marginell. I förröjning<br />
fi ck klingröjsågen sex av tio röster.<br />
I svår terräng föredrog 85 procent<br />
kedjeröjsågen, liksom vid hög medeldiameter<br />
och höga precisionskrav.<br />
Drygt hälften tyckte att medelprestationen<br />
var högre för kedjeröjsågen medan<br />
30 procent tyckte den var lika för båda<br />
sågtyperna.<br />
75 procent av testgruppen ansåg att<br />
kedjeröjsågen var en såg för framtiden.<br />
– Tekniken för klingsåg är svårare och när du sågar låga stubbar måste du<br />
hela tiden se dig för så du inte sågar i sten. Med kedjeröjsågen kan man koncentrera<br />
sig mer på beståndet och trädvalet, säger Kjell och tillägger att den är<br />
perfekt i kuperad terräng.<br />
– Om man på sådana marker går uppför en backe med en klingsåg slår<br />
man den i backen och går man nerför så når man inte tillräckligt långt ner.<br />
Han har inte lätt att hitta något några minus med den nya röjsågen.<br />
– Man kan röja allt med kedjeröjsågen men den passar bättre i objekt med<br />
brunnsröjning och i eftersatta röjningar. Kedjan ska vara relativt hårt spänd<br />
och behöver bara fi las en gång per dag.<br />
– Den är mindre lämplig för att kapa riktigt klena<br />
stammar, de kan fastna i kedjan. Och när man röjer före<br />
skördaren i förstagallring ska det vara låga stubbar och då<br />
sågar man nog snabbare med vanlig klingsåg, säger Kjell<br />
som kört kedjeröjsågen i produktion i en dryg månad.<br />
Kjell Eriksson var skogsarbetare i <strong>Södra</strong> fram till 1975<br />
då han utbildade sig till instruktör.<br />
Fram till 1990 hade <strong>Södra</strong> många egna skogsarbetare<br />
och tre-fyra månader om året utbildade Kjell dessa.<br />
– Resten av tiden jobbade jag i skogen med huggning,<br />
röjning och gallring. Det var en kombination som jag<br />
trivdes med.<br />
Under senare år har Kjell främst utbildat skogsägare.<br />
Nu är han snart 65 och jobbar halvtid.<br />
– Jag har utbildat fem nya instruktörer, självverksamma<br />
skogsägare, som ska ta över när jag slutar.<br />
Kjell är också involverad utbildningen för motorsågskörkort och nu är han<br />
engagerad i testcirklarna för röjsågskörkortet. De som går dessa cirklar får köra<br />
upp för Kjell. Efter utvärdering och eventuella anpassningar drar studiecirklarna<br />
igång till våren.<br />
– Jag hoppas och tror att de här cirklarna och den nya kedjeröjsågen ökar<br />
intresset för röjning. Den är verkligen rolig att köra, säger Kjell Eriksson.<br />
Ska du sälja ditt<br />
jord- eller skogsbruk?<br />
39<br />
Vi på Svensk Fastighetsförmedling har en lång tradition av att förmedla<br />
jord- och skogsbruk. Tack vare lång erfarenhet och våra mäklares<br />
speciella kompetens hjälper vi dig genom hela försäljnings processen.<br />
Vi är verksamma i 33 kommuner mellan Ljungby i väster och Öland i öster,<br />
Oskarshamn i norr och Simrishamn i söder. Välkommen att <strong>kontakt</strong>a oss för<br />
mer information och rådgivning. Ingemar Florå Kalmar tel 0706-38 37 90<br />
eller Johnny Petersson Älmhult tel 0708-44 46 55.<br />
Johnny Petersson<br />
Ingemar Florå<br />
Text och foto: Sven-Eric Petersson<br />
KALMAR 0480-425 330 ÄLMHULT 0476-120 50 WWW.SVENSKFAST.SE
40<br />
Hållbar hänsyn<br />
Naturvårdsombud och vattenombud i <strong>Södra</strong> har haft<br />
en utbildningsdag för att öka sin kunskap om skog<br />
och vatten.<br />
– För att vara trovärdiga måste vi ta tag i de här<br />
frågorna och öka kunskapen om vatten och ta ansvar<br />
själva, sade <strong>Södra</strong>s ordförande Christer Segerstéen.<br />
Text och foto: Sven-Eric Petersson<br />
Åsa Wykman, naturvårdsombud<br />
sbo 922:<br />
– Det bästa är att träffas och utbyta<br />
erfarenheter och kunskaper<br />
med varandra. Programmet var<br />
varvat, intressant och gav nya impulser.<br />
Informationen blandades<br />
med skämtsamma och trevliga inslag<br />
som underströk budskapen.<br />
– Röjningen är eftersatt och<br />
alltid intressant att lära mer om.<br />
Många skogsägare backar ju för<br />
kostnaderna. Det var också intressant<br />
att titta på hänsynsytan<br />
där allt samlats till ett ställe och<br />
att få bedöma ett vattendrags<br />
naturvärden.<br />
Lars Tyrberg, bevakar<br />
vattenfrågor i sbo 923:<br />
– Jag fi ck värdefull och varierande<br />
information och bra exempel.<br />
Jag fokuserar mycket på<br />
de funktionella kantzonerna<br />
kring vattendragen som jag<br />
tycker att man ska sköta. Jag<br />
hoppas vi slipper fastställda<br />
metergränser. Henriksson från<br />
WWF hade en jordnära och<br />
pragmatisk syn.<br />
– Greppet med skådespelare<br />
kan nog vara användbart även<br />
vid vanliga skogsdagar för att<br />
nå ut med budskapen. Utan tvekan<br />
en av de bättre övningar jag<br />
varit på.<br />
Temat för utbildningsdagen var Hållbar hänsyn i vått<br />
och torrt. På Ryfors Bruk utanför Mullsjö presenterades<br />
möjligheter och verktyg i arbetet med generell hänsyn.<br />
Fastigheten ägs av greve Adam Moltke-Huitfeldt. Den<br />
totala arealen uppgår till 4 150 hektar, varav 3 230<br />
hektar är produktiv skogsmark. Fastigheten är dubbelcertifi<br />
erad och har en grön skogsbruksplan.<br />
Den här grå novemberdagen i Mullsjö fi ck naturvårds-<br />
och vattenombuden ta del av solklara budskap<br />
från bland annat en ilsken markägare och en bosökande<br />
skalbagge. Det går att hantera generell hänsyn för att<br />
med god marginal klara skogsvårdslagens krav och<br />
standardkraven i FSC och PEFC.<br />
Deltagarna bussades till ett par olika områden i<br />
skogen. På fem olika fältstationer fi ck de veta mer om<br />
vardagliga åtgärder för att förbättra den generella hänsynen.<br />
Varje station hade ett tydligt syfte och gruppövningar<br />
blandades med diskussioner. Olika grepp,<br />
som oväntade besök, användes för att informera och<br />
åskådliggöra budskapen.<br />
Skådespelaren Nils Åkesson gjorde en uppskattad dramatisering<br />
av en ilsken markägare som nyss upptäckt stora<br />
körskador i sin skog. Han fi ck veta att <strong>Södra</strong>s markskaderutin<br />
är en bra hjälp för att minska skadorna.<br />
Vilka var de starkaste intrycken?<br />
Carl von Friesendorff,<br />
vattenombud sbo 901:<br />
– Stationen som tog upp markskador<br />
bjöd på nyheter för mig.<br />
Det är ingen lätt uppgift att<br />
undvika spår i skogen men kan<br />
vi minska skadorna med bättre<br />
planering och <strong>Södra</strong>s markskaderutin<br />
är det ett framsteg. Som<br />
vattenombud var också bedömningen<br />
av bäcken intressant.<br />
– Vi har också imponerande<br />
skådespelare och det är ett effektivt<br />
sätt att förstärka budskapen.<br />
Det var en välarrangerad dag,<br />
effektiv i sin koncentration och vi<br />
hann med mycket på sex timmar.<br />
Röjarskiva<br />
En av stationerna kallades röjarskivan och leddes av<br />
Tomas Rahm och Magnus Petersson. Här visades möjligheter<br />
till naturhänsyn även vid en skogsvårdsåtgärd<br />
som röjning. Det är viktigt att planera röjningen för att<br />
både få bra produktion och bra naturhänsyn.<br />
Övningen var uppdelad på två ytor. Den ena visade<br />
generell hänsyn, lövandelar med bra placering och en<br />
hänsynskrävande biotop i skyddszon. Den andra visade<br />
röjning ur produktionssynpunkt.<br />
Den här stationen hade tre budskap:<br />
• Röj både för bra produktion och för bra naturhänsyn.<br />
• Med god planering klarar man båda sidorna.<br />
• I röjningen bestämmer du var du vill ha framtidens<br />
naturvärden.<br />
Blå målklasser<br />
En annan station tog upp ett nytt redskap, Naturvärdesbedömning<br />
vatten (NPK+), och blå målklasser. Per-Erik<br />
Larsson, Mats Blomberg och Lennart Henriksson<br />
(WWF) informerade om varför det är viktigt att ta<br />
hänsyn till vatten.<br />
Deltagarna fi ck sedan gå både uppströms och nedströms<br />
en bäck och med hjälp av en särskild blankett öva<br />
naturvärdesbedömning av vatten med blå målklasser.<br />
Alla var överens om att engagemang är viktigt för<br />
en bra hantering av vattenmiljöer. Efter övningen visste<br />
deltagarna vad de blå målklasserna betyder och innebär.<br />
Mer om naturvärdesbedömning av vattendrag fi nns<br />
att läsa i särskild artikel här intill.<br />
Planerat i stället för planlöst<br />
En station visade att planerad körning minskar skadorna.<br />
Här presenterades <strong>Södra</strong>s markskaderutin och<br />
hur en god planering resulterar i betydligt färre skador<br />
jämfört med om man bara chansar och kör.<br />
En bekymrad skogsägare gestaltad av skådespelaren<br />
Nils Åkesson kom på besök. Han ondgjorde sig över de<br />
djupa spåren och <strong>Södra</strong>s Magnus Lindén kunde berätta<br />
att 20-30 procent av avverkningarna har skador som<br />
underkänns av våra interna skogsrevisorer. En stor del av<br />
dessa skulle ha kunnat undvikas med bättre planering.<br />
Lennart Hagberg, naturvårdsombud<br />
sbo 951:<br />
– Att det är ganska enkelt att<br />
fi xa hänsynsytor om man bara<br />
tänker i förväg och tar undan en<br />
rejäl yta i stället för att använda<br />
smetmetoden. Kulturstubbar<br />
kände jag inte till tidigare. Det<br />
är ett smart sätt att markera var<br />
man ska vara försiktig.<br />
– En sådan här dag gör de duktiga<br />
<strong>Södra</strong>anställda att jag blir<br />
glad och kär i naturen och ännu<br />
mer positiv till naturhänsyn, som<br />
är det allra roligaste med <strong>Södra</strong><br />
och vatten är de ytor jag tycker<br />
allra bäst om på min fastighet.<br />
Joakim Tobiasson, naturvårdsombud<br />
sbo 947:<br />
– Röjningsstationen och att man<br />
många gånger är alldeles för<br />
snäll när man röjer. Men också<br />
målklasserna och hur vi ska bedöma<br />
vattendrag. Det är viktigt<br />
att vi lär oss detta för vi har ögonen<br />
på oss.<br />
– Upplägget var jättebra med<br />
fart och mycket information. Och<br />
med humor förstärktes budskapen<br />
och blev lättare att komma<br />
ihåg. Då gör det inget att vädrets<br />
makter inte var på sitt allra bästa<br />
humör.
i vått och torrt<br />
Chefsekolog Gustaf Aulén i skepnad av en grön aspvedsbock dök upp för att leta efter död ved för att bygga bo.<br />
Han hade också skrivit en kampsång för bra g enerell hänsyn.<br />
Rådet var att använda <strong>Södra</strong>s markskaderutin så ofta<br />
att den till slut inte behövs.<br />
Nyttan av död ved<br />
En station visade en rejäl hänsynsyta på källpåverkad<br />
mark med asp, gran och al i olika åldrar och dimensioner.<br />
Hedvig Johansson och Ylva Thorn-Andersen<br />
testade deltagarna med frågor om vilka naturvärden de<br />
sett när de gick genom ytan. Här fanns mycket att<br />
räkna upp och skillnaden mellan naturvärdesträd och<br />
utvecklingsträd belystes pedagogiskt med att vissa träd<br />
var märkta med ”N” och andra med ”U”. Att båda<br />
typerna behövdes, såväl i exponerade som i skyddade<br />
lägen kunde ingen missa. Inte heller att tillgången på<br />
död ved i olika stadier var viktig.<br />
Ett levande exempel på vikten av död ved fi ck<br />
åhörarna när en livs levande obstinat grön aspvedsbock<br />
och undrade vad allt folket höll på med i ”hans skog”.<br />
Bakom maskeringen dolde sig Gustaf Aulén och besöket<br />
utmynnade i en dialog med stationsvärdarna som för -<br />
sökte bjuda på lämpliga miljöer för den rödlistade långhorningen.<br />
Det var inte helt lätt men till slut upptäcktes<br />
några färska högstubbar och det passade verkligen.<br />
Men aspvedbocken var ändå lite bekymrad.<br />
Stationsvärdarna undrade varför.<br />
– Jo, jag har hört att många skogsägare tycker att<br />
mina bostäder är fula och dumma. Höghus i staden går<br />
an men högstubbar i skogen, de ska man hugga ner och<br />
elda upp, vad kan ni göra åt det, undrade aspvedbocken.<br />
Ylva och Hedvig, blev inte svaret skyldiga. De be -<br />
rättade att i publiken fanns många motiverade skogsägare<br />
som minsann begrep det här och var på arterna<br />
sida.<br />
Budskapen var solklara på stationen var solklara:<br />
• Satsa på få och rejäla hänsynsytor.<br />
• Det är skillnad på naturvärdes- och utvecklingsträd.<br />
• Död ved är billig och effektiv naturvård.<br />
Besöket avslutades med allsång för bra generell<br />
hänsyn på melodin ”Helan går”:<br />
Hänsyn är, när mångfaldsvärdena du spar,<br />
Hänsyn är, när arterna blir kvar,<br />
Å den som hållbar hänsyn tar,<br />
vi hyllar med trumpetfanfar...<br />
Hänsyn tag, var evigaste dag!<br />
Kulturstubbar<br />
Den femte stationen handlade om kulturstubbar. Åsa<br />
Ström berättade att 1,3 meter höga kulturstubbar är<br />
ett enkelt sätt att visa var det fi nns värdefulla kulturlämningar<br />
somman måste ta särskild hänsyn till.<br />
Deltagarna var överens om att det var fem mycket<br />
angelägna frågor som lyftes fram under utbildningsdagen.<br />
Det fi nns en stor förbättringspotential för att<br />
minska markskadorna. Genom koncentration av hänsynen<br />
blir det större fokus på produktionen på den<br />
övriga ytan.<br />
<strong>Södra</strong>s ordförande Christer Segerstéen var mycket<br />
nöjd med skogsexkursionen som han tyckte var både<br />
pedagogisk och främjade en viktig diskussion. Han<br />
lyfte också upp skogsråvarans utökade användningsområden<br />
och kravet på större uttag från skogen.<br />
– Om detta ska fungera måste vi hantera naturvårds-<br />
och miljöfrågorna på ett trovärdigt sätt. Det är<br />
inte så svårt att jobba med naturhänsyn om man bara<br />
tänker framåt. Ni har både kunskap och engagemang<br />
och tillsammans kan vi se till att bli ännu bättre i vårt<br />
arbete i skogen.<br />
41<br />
Blå målklasser<br />
för vattenmiljöer<br />
I de gröna skogsbruksplanerna anges naturvärdesbedömningar<br />
på kartorna. För att beskri va<br />
skogsmiljön används målklasser som speglar produktions-<br />
och naturvårdsambitionerna.<br />
– Nu kan markägarens ambitio ner för vatten,<br />
så kallade Blå mål klasser, också hamna på skogsbruksplanens<br />
karta, säger <strong>Södra</strong>s chefs ekolog<br />
Gustaf Aulén.<br />
I naturvärdesbedömningen för skogsmiljön har det<br />
tidigare saknats funktioner för att värdesätta själva<br />
vattendraget. Bedömningen har ofta stannat vid<br />
miljön intill vattnet. Blå målklasser anger om den<br />
generella vattenhänsynen behöver kompletteras<br />
med förstärkt hänsyn eller särskilda åtgärder för<br />
vattendrag.<br />
Det är relativt små åtgärder på de enskilda fastigheterna<br />
som kan ge positiva effekter. För skogsbruket<br />
är siktet inställt på i första hand sex typer av<br />
vattenhänsyn:<br />
Kör inte i känsliga vattenmiljöer eller kantzoner.<br />
Undvik körskador på fuktig mark.<br />
Bevara eller skapa kantzoner.<br />
Lämna död ved i vatten.<br />
Lägg igen diken, skapa våtmarker.<br />
Värna vattnets kultur- och fornminnen.<br />
I början av nästa år kommer också en bok, Skogens<br />
vatten, som är resultatet av ett samverkansprojekt<br />
mellan de fyra skogsägarföreningarna. Där<br />
kommer Blå målklasser att presenteras närmare.<br />
En viktig grund för Blå målklassning är en<br />
”Naturvädersbedömning Vatten” som görs utifrån<br />
vattnets naturvärden, påverkan, känslighet och<br />
plusvärden. Naturvärden är till exempel variationer<br />
i bredd, djup, förekomst av stora stenar och grus.<br />
Men hit hör också död ved och forsar. Även speciella<br />
biotoper och kantzonens naturvärden bedöms.<br />
Påverkan är olika mänskliga aktiviteter som<br />
rensning, rätning och reglering. Vattenkvaliteten<br />
bedöms och liksom hur kantzonen påverkar vattendraget.<br />
Känslighet är ett nytt begrepp och avser i första<br />
hand risken för igenslamning.<br />
Plusvärden är till exempel kvarnar och stenbroar<br />
eller rester av sådana, åtgärder som kalkning eller<br />
intressanta arter som musslor, ovanliga växter eller<br />
insekter.<br />
Det går både enkelt och snabbt att göra bedömningen<br />
medhjälp av den blankett som tagits fram.<br />
Summeringen är tydligt kopplad till den blå målklassningen.<br />
Blå målklasser (se ruta här intill) anger<br />
vilka åtgärder som passar för olika delsträckor utefter<br />
ett vattendrag. De beskriver också markägarens<br />
ambition för en särskild vattenmiljö och kan anges<br />
på skogsbruksplanens kartor.<br />
Med hjälp av en särskild blankett fi ck deltagarna öva naturvärdesbedömning<br />
av vatten med blå målklasser när de gick<br />
både uppströms och nedströms en bäck.
Är skog en<br />
bra investering?<br />
Text: Vibeke Alstad, LRF Konsult Skogsbyrån. vibeke.alstad@konsult.lrf.se<br />
LRF Konsult är Sveriges största mäklare av skogsfastigheter.<br />
Vi presenterar bland annat egen statistik<br />
över prisutvecklingen på skogsfastigheter två<br />
gånger om året. Statistiken vi samlar in i samband<br />
med att fastigheter säljs omfattar inte bara pris utan<br />
även vissa fakta om både säljare och köpare. Vi<br />
anger till exempel om de bor i den kommun där<br />
fastigheten är belägen och om de äger skog sedan<br />
tidigare. Detta gör att vi har ett ganska bra underlag<br />
för att säga vem som köper skog.<br />
De siffror jag presenterar kommer från statistiken<br />
för helåret 2009. Detta eftersom 2010 års statistik<br />
bara fi nns för första halvåret ännu och ett<br />
helår ger ett större underlag och därmed mer tillförlitliga<br />
siffror. Dessutom använder jag mig av<br />
siffror för Götaland.<br />
Ofta tillköp<br />
Börjar vi med att titta på säljarna så bor drygt hälften<br />
av dem i samma kommun som fastigheten och<br />
ungefär 10 procent av säljarna är dödsbon. Alla<br />
säljare i vår statistik bodde i Sverige och aktiebolag<br />
var säljare i ungefär 5 procent av fallen. Resterande<br />
30 procent var säljare bosatta i annan kommun.<br />
Köparna är kanske en mer intressant grupp.<br />
Nästan 70 procent av köparna bodde i samma kommun<br />
som fastigheten och ungefär 25 procent var<br />
vanliga enskilda köpare som var bosatta i en annan<br />
kommun. Köpare bosatta i utlandet stod för ungefär<br />
5 procent av köpen och kvar till aktiebolagen<br />
har vi då endast ett par procent. Samtliga dessa<br />
siffror har legat relativt konstant under hela<br />
2000-talet. Nästan 70 procent av köpen var tillköp<br />
så om man ska spetsa till det kan man säga att den<br />
som köper en skogsfastighet är en granne som<br />
redan äger skog!<br />
I förra numret av <strong>Södra</strong>Kontakt<br />
skrev vi om att köpa skog, hur<br />
det går till och vad man ska<br />
tänka på. Men vem är det som<br />
köper skog idag och är det en<br />
bra investering?<br />
Naturligtvis har detta även stor betydelse för<br />
prisutvecklingen. För om vi antar att du vill köpa<br />
skog och att grannfastigheten blir till salu, vad är<br />
du beredd att betala då? Om du betänker att det<br />
kanske tar 25 år innan den blir till salu igen, om<br />
inte ännu längre! Dessutom är ju grannköpen<br />
skattemässigt gynnade genom reglerna för rationaliseringsförvärv.<br />
God investering<br />
Priserna på skogsfastigheter har stigit kraftigt de<br />
senaste åren och helåret 2009 landade vi på 448 kr<br />
per m3sk, en siffra som säkert är ännu högre 2010.<br />
Kan det trots detta vara en bra investering att köpa<br />
skog? Det är naturligtvis omöjligt att svara på det<br />
för jag vet inte mer än ni om framtiden. Men om<br />
man använder sig av gängse metod för att bedöma<br />
framtiden, nämligen att se bakåt, så är det en bra<br />
investering. Den som köpte en skogsfastighet för<br />
10 år sedan har upplevt en real värdeökning på över<br />
50 procent. Jämför man med börsen under samma<br />
period har den gått bakåt med 20 procent.<br />
Tittar man på ännu längre horisonter, vilket är<br />
helt rimligt med tanke på hur länge de fl esta äger<br />
sin skog, blir skogsinvesteringen ännu mer lönsam.<br />
Går börsen bra så kan den konkurrera men till<br />
exempel korta placeringar, obligationer och vanliga<br />
bankkonton har inte en chans. Sedan saknar skogen<br />
de kraftiga nedgångar som börsen ibland drabbas<br />
av, åtminstone än så länge!<br />
Skogsköpet är alltså en god investering, så<br />
fortsätt att köpa, dina barn och barnbarn kommer<br />
säkert att tacka dig!<br />
elspalten<br />
Gustav Tibblin<br />
Rakt på sak<br />
Egentligen ska man ju inte tala illa om<br />
andra utan nöja sig med att framhålla<br />
de egna goda sidorna, men ingen regel<br />
utan undantag. Just nu ser vi så mycket<br />
tveksamheter i elbranschen att vi går rakt<br />
på sak och ägnar dagens El-spalt åt konsumentupplysning<br />
och varningar.<br />
Vi utgår från att du som elkonsument<br />
vill köpa el (och inget annat) och ha ett<br />
fl exibelt avtal som ger långsiktigt låga<br />
priser utan att du binder dig i onödan.<br />
Se då upp med:<br />
1. Otydliga villkor. Detta gäller särskilt<br />
om du har ett fast pris som sträcker sig<br />
över 1 november nästa år då de nya elområdena<br />
införs. Det fi nns elbolag som<br />
har friskrivningsklausuler som gör det<br />
möjligt att ändra ingångna avtal och<br />
höja ett fast pris i efterhand.<br />
2. Onormalt långa uppsägningstider. Har<br />
du ett fast pris så är du naturligtvis bunden<br />
under avtalstiden, men om du har ett<br />
rörligt pris så ska du kunna byta leverantör<br />
utan kostnad med en månads varsel.<br />
3. Lockpriser. En del elbolag arbetar med<br />
lockpriser. Du får ett kanonpris första<br />
månaden, men sen blir det dyrt.<br />
4. Bisaker. Varför blanda ihop elaffären<br />
med annat? Om du vill ha ett bra elpris<br />
är det klokare att hålla isär biobesöket,<br />
allmosan och elköpet. Skänka pengar kan<br />
man göra ändå, men varför göra det över<br />
elnotan?<br />
Kontakta <strong>Södra</strong> El på 0470 89020 eller gå<br />
in på www.sodra.com/el om du undrar<br />
över något annat eller vill köpa el från<br />
<strong>Södra</strong> och få ett bra avtal och ett riktigt<br />
bra elpris.
Stort intresse för handel<br />
med inbetalt insatskapital<br />
Den 4 november kunde <strong>Södra</strong>s medlemmar för första<br />
gången handla med inbetalt insatskapital på<br />
den externa handelsplatsen. Omsättningen uppgick<br />
631 597 kr. Avslutspriset var 115 procent av det<br />
nominella värdet. Text: Sven-Eric Petersson<br />
Detta var enda tillfället i år att handla<br />
med inbetalt insatskapital. Enligt<br />
planerna kommer det att bli en eller<br />
två handelsdagar under 2011.<br />
Motivet för handel med inbetalt<br />
insatskapital är främst att underlätta<br />
för den som sagt upp sitt medlemskap<br />
att få ut sitt kapital snabbare, och att<br />
den som har en överinsats ska kunna<br />
sälja denna.<br />
För att kunna handla med inbetalt<br />
insatskapital ska vissa förutsättningar<br />
vara uppfyllda.<br />
Den som vill sälja ska ha sagt upp<br />
sitt medlemskap, vilket till exempel<br />
underlättar för ett dödsbo att avveckla<br />
medlemskapet och få ut pengarna<br />
snabbare. Den som har överinsats, det<br />
vill säga betalat in med än 600 kr per<br />
hektar, får sälja överinsatsen.<br />
Det är inte heller fritt fram att<br />
köpa inbetalda insatser. En medlem<br />
får köpa upp till sin insatsskyldighet,<br />
alltså upp till 600 kr per hektar, av sitt<br />
inbetalda insatskapital.<br />
För att få handla med det inbetalda<br />
insatskapitalet måste man också<br />
underteckna ett särskilt avtal som<br />
skiljer sig en del från handelsavtalet<br />
för emitterat insatskapital. Handeln<br />
sker på SEB:s handelsplats och den<br />
som har frågor ska vända sig till SE.<br />
– Det är glädjande att säljarna<br />
kunde få ut ett övervärde på sitt kapital,<br />
samtidigt som <strong>Södra</strong> behåller<br />
insatskapitalet i föreningen. Intresset<br />
för handeln var förhållandevis stort,<br />
säger medlemschefen Magnus Berg.<br />
Fullständig information om handeln<br />
och reglerna fi nns på medlemsnätet.<br />
Där fi nns också blanketten för<br />
handelsavtal för utskrift. Den undertecknas<br />
och sänds till SEB.<br />
Handla med emitterat insatskapital<br />
På handelsplatsen hos SEB kan <strong>Södra</strong>s medlemmar köpa och sälja<br />
emitterat insatskapital. Insatskapitalet som är registrerat hos<br />
<strong>Södra</strong> är det nominella värdet. Genom handeln med detta kapital<br />
får det ett marknadsvärde och det verkliga värdet blir synligt.<br />
Den som säljer får ut pengar, men kapitalet stannar kvar i <strong>Södra</strong>.<br />
Handelsavtal. För att kunna handla behöver man fylla i och underteckna ett<br />
avtal med handelsregler som fi nns på medlemsnätet.<br />
Ring. När detta handelsavtal är på plats så ringer den som vill sälja eller köpa<br />
direkt till SEB på tel 042-28 71 87. Det numret används enbart för handeln<br />
med emitterat insatskapital i <strong>Södra</strong> och på vardagar mellan 0830 och 1730<br />
svarar alltid någon när du ringer.<br />
Lägg din order. Man talar om att man vill köpa eller sälja och vilket pris man<br />
tänkt sig. Det gör man antingen som limit (”jag är beredd att betala x procent<br />
över nominellt värde”) eller som marknadspris (”till bästa möjliga pris”). Samtalet<br />
spelas in och SEB får en bekräftelse på att den som ringer är medlem och<br />
behörig att handla.<br />
Betalning. Bytet av pengar mellan köpare och säljare sker genom SEB.<br />
Köparen får en nota för betalning och säljaren får sina pengar insatta på sitt<br />
medlems konto i <strong>Södra</strong>.<br />
Avslutspriserna på handelsdagarna publiceras på medlemsnätet<br />
och vissa tidningar.<br />
Sammanställning handel med inbetalda insatser via SEB<br />
Värt att veta<br />
Medlemsinsats – inbetalt insatskapital.<br />
<strong>Södra</strong> har inga årliga medlemsavgifter.<br />
I stället bidrar varje medlem till föreningen<br />
med en obligatorisk insats<br />
om 600 kronor för varje hektar produktiv<br />
skogsmark. Om fastigheten<br />
har 50 hektar produktiv skogsmark<br />
är insatsskyldigheten 30 000 kronor<br />
(50x600 kr). När du betalat din obligatoriska<br />
insats har du nått ditt<br />
insats tak.<br />
Ett hektar produktiv skogsmark<br />
motsvarar en insats à 600 kronor.<br />
Medlemmen behöver inte delta med<br />
mer än 200 insatser oavsett hur stor<br />
fastigheten är, men har rätt till obegränsat<br />
antal insatser, så kallade överinsatser.<br />
Insatser betalas genom avdrag<br />
från virkesleveranserna med 4 eller<br />
43<br />
Köp Sälj<br />
Omsatt Avslutspris Min Max Min Max<br />
Datum volym (kr) av nominellt Totalt (kr) (%) (%) Totalt (kr) (%) (%)<br />
nov-10 631 597 115 1 846 563 105 120 631 597 100 mp<br />
8 procent. De obligatoriska insatserna<br />
är bundna i föreningen tills medlemskapet<br />
upphör.<br />
Emitterat insatskapital<br />
Utöver kontot för inbetalt insatskapital<br />
har du som medlem också ett<br />
konto för emitterat insatskapital.<br />
Genom insatsemission överförs fritt<br />
eget kapital till detta konto. Det emitterade<br />
insatskapitalet är liksom det<br />
inbetalda bundet i föreningen tills<br />
medlemskapet upphör, men medlemmen<br />
har möjlighet att överlåta eller<br />
sälja det emitterade insatskapitalet till<br />
annan medlem. Genom sådan försäljning<br />
kan man få omedelbar tillgång<br />
till värdet på det emitterade insatskapitalet.<br />
Handelsplatsen fi nns hos SEB Aktiehandel Syd. Arbetsfl ödet mellan<br />
SEB och <strong>Södra</strong> är enkelt. SEB registrerar köp- och säljintresse,<br />
stämmer av medlemskap och innehav/saldo mot <strong>Södra</strong>s medlemsregister.<br />
På avslutsdagen matchas inneliggande order och samtliga<br />
avslut sker till samma kurs.<br />
Sammanställning handel med emitterade insatser via SEB<br />
Köp Sälj<br />
Omsatt Avslutspris Min Max Min Max<br />
Datum volym (kr) av nominellt Totalt (kr) (%) (%) Totalt (kr) (%) (%)<br />
sep-09 679 525 103 725 000 100 105 730 756 100 105<br />
okt-09 858 380 105 2 580 180 100 107 858 380 100 105<br />
nov-09 2 058 774 105 3 637 704 101 mp 2 112 811 mp 110<br />
dec-09 768 720 107 3 574 000 101 109 829 260 105 110<br />
jan-10 271 675 107 1 624 000 101 110 268 904 mp mp<br />
feb-10 614 268 104 1 763 325 102 108 614 268 100 mp<br />
mar-10 1 003 328 104 2 520 000 101 107 1 176 724 mp 107<br />
apr-10 1 506 114 103 1 846 891 101 107 1 751 910 mp 107<br />
maj-10 824 702 101 835 000 101 105 1 085 623 mp 105<br />
jun-10 957 698 103 975 000 103 mp 1 079 033 mp 108<br />
jul-10 560 942 103 1 331 957 103 mp 681 455 mp 105<br />
aug-10 ingen handel<br />
sep-10 1 015 647 104 1 275 000 104 mp 1 015 647 mp 103<br />
okt-10 1 500 186 103 1 940 000 104 mp 1 784 609 mp 103<br />
nov-10 2 552 337 105 4 891 468 103 mp 2 552 337 mp 105<br />
mp=högsta möjliga pris Under augusti 2010 förekom ingen handel.
44<br />
ökar intresset för<br />
Trivselhus<br />
TV-tittarna har under hösten<br />
kunnat följa bygget<br />
av ett Trivselhus i TVprogrammet<br />
Äntligen<br />
Hemma. I tio avsnitt byggs<br />
ett energismart hus från<br />
Trivselhus.<br />
Har ni märkt några effekter av<br />
TV-programmen ännu?<br />
– Vi har märkt att många fl er<br />
än beräknat har uppmärksammat<br />
vår medverkan i programmet.<br />
Statistiken för vår hemsida<br />
visar att antalet besökare ökar<br />
ordentligt efter varje program.<br />
Samma sak gäller för katalogbeställningar.<br />
Vi märker också<br />
ett ökat intresse på de fl esta<br />
av våra försäljningskontor som<br />
i dag har mer att arbeta med<br />
än tidigare. Eftersom vi har en<br />
mycket lång säljcykel ser vi troligtvis<br />
inte effekterna av detta<br />
i försäljningsstatistiken förrän<br />
om två till fyra månader, säger<br />
Andreas Ek, vd på Trivselhus.<br />
Exklusivt jullotteri 2010<br />
Vinn medlemsjacka<br />
Vill du hålla dig varm och torr i vinter?<br />
Ta chansen att vinna en av tio vattenav visande<br />
jackor med löstagbart fl eecefoder. Jackorna har<br />
<strong>Södra</strong>s logga och texten ”Vi växer tillsammans”<br />
på fi cklocken. Jackan fi nns i storlekarna M, L<br />
och XL.<br />
Allt du behöver göra är att skriva ditt namn,<br />
din adress och önskad storlek på ett vykort<br />
eller i ett e-brev.<br />
Skicka dina uppgifter till ”Medlemsjacka”,<br />
<strong>Södra</strong>, 351 89 Växjö respektive medlemsinfo@<br />
sodra.com så att vi har dina uppgifter senast<br />
den 22 december.<br />
Rätt om förkortningar<br />
I förra numret av <strong>Södra</strong><strong>kontakt</strong> kallades det statliga<br />
skogsbolaget i Lettland för RMK. Det var inte rätt för<br />
så här är det: RMK är det statliga företag som sköter/<br />
förvaltar statens skogar i Estland. I Lettland heter det<br />
statliga skogsbolaget LVM A/S (Latvijas Valsts Mezi),<br />
som kan jämföras med Sveaskog i Sverige. Den centrala<br />
kontrollerande skogsmyndigheten i Lettland heter<br />
VMD (Valsts Meza Dienstes), som har ett ansvar som<br />
ungefär motsvarar Skogsstyrelses i Sverige.<br />
Vinn boken Sveriges<br />
Nationalparker!<br />
<strong>Södra</strong><strong>kontakt</strong> lottar ut 5 exemplar av<br />
Claes Grundstens prisbelönta bok<br />
Sveriges Nationalparker, som vi skrev<br />
om i <strong>Södra</strong><strong>kontakt</strong> nr 3.<br />
Vill du vara med i utlottningen<br />
vill vi ha ditt namn och din adress per<br />
post eller mejl senast den 31 december<br />
2010.<br />
Vykortet skickar du till:<br />
<strong>Södra</strong>, Informationsavdelningen,<br />
351 89 Växjö. Märk kortet med<br />
”Nationalparker”.<br />
Mejl skickar du till:<br />
sven-eric.petersson@sodra.com.<br />
Ange ”Nationalparker” i ämnesrutan.<br />
Namnen på vinnarna publiceras i <strong>Södra</strong><strong>kontakt</strong> nr 1<br />
nästa år. Den som vinner får boken med posten.<br />
Möjlighet<br />
till snabbare<br />
betalning<br />
Har du ett slutavverkningsuppdrag<br />
med <strong>Södra</strong> kan du<br />
i stället för betalningsplan<br />
nu välja betalning 30 dagar<br />
efter avverkningen eller<br />
betal ning på räntedatum.<br />
För att öka tydligheten och valfriheten för<br />
skogsägaren har nu <strong>Södra</strong> utvecklat sina betalningsvillkor<br />
och erbjuder två nya alternativ till<br />
betalning av dellikvid för slutavverkningsuppdrag.<br />
Det ena alternativet innebär att upp till<br />
90 procent av beräknat netto betalas ut 30<br />
dagar efter avverkning. Ränta beräknas med<br />
hänsyn till räntedatum. Det andra alternativet<br />
innebär att 75 procent av beräknat netto<br />
betalas ut på räntedatum. I båda alternativen<br />
utbetalas slutlikvid efter slutredovisning.<br />
Möjligheten att upprätta en betalningsplan<br />
fi nns kvar och rekommenderas ofta.<br />
Med en betalningsplan kan leverantören –<br />
medlemmen – fördela utbetalningen av virkes -<br />
likviden under ett antal år i stället för att ta ut<br />
likviden under samma kalenderår. I planen<br />
framgår hur betalningen av likvider ska fördelars<br />
över tiden.
Yngre och välutbildade<br />
skogsägare litar mest<br />
på internet<br />
Yngre och högutbildade skogsägare litar<br />
mer på internet som kunskapskälla till sin<br />
skogsskötsel än vad äldre skogsägare och de<br />
med enbart grundskola gör. Det visar resultatet<br />
av en enkätstudie genomförd av Linnéuniversitetet,<br />
SLU-Alnarp och Skogforsk.<br />
Undersökningen om privata skogsägares<br />
omvärldsbevakning utfördes<br />
bland 600 skogsägare i Laholms och<br />
Göinge kommuner. 327 av de tillfrågade,<br />
eller 54 procent, besvarade<br />
enkäten. De svarande sorterades i<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
kategorier efter ålder, utbildning,<br />
kön, fastighetsstorlek och hemvist<br />
(bor på eller utanför fastigheten).<br />
Man tittade även särskilt på skogsägarnas<br />
användning av internet som<br />
informationskälla.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Samtliga grupper ansåg att personlig<br />
rådgivning vara den viktigaste<br />
kanalen för kunskapsbyggande följt<br />
av skogliga tidskrifter och nyhetsbrev<br />
från skogliga organisationer. Möten<br />
och kurser ansågs också vara viktiga,<br />
medan internet totalt gavs en lägre<br />
rang. Ändå betraktade 29 procent av<br />
de svarande internet som en viktig<br />
kanal för kunskapsinhämtning i<br />
ämnet skogsskötsel. Tre fjärdedelar av<br />
de svarande hade tillgång till internet<br />
i sina hem, och 40 procent använde<br />
internet dagligen.<br />
Ålder och utbildning hade ett<br />
betydande infl ytande på hur högt<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
45<br />
internet skattades som en kommunikationskanal<br />
för skoglig information.<br />
Yngre skogsägare (50 år eller yngre)<br />
samt skogsägare med en universitetsexamen<br />
är de mest hängivna internet -<br />
användarna. Skogsägare 65 år och<br />
äldre med endast grundskoleutbildning<br />
var mycket mindre benägna att<br />
lita på internet som kunskapskälla.<br />
Källa:<br />
Ecological Bulletins 53:225-234,<br />
2010. Mats Hannerz, Skogforsk,<br />
Lis Boje, Linnéuniversitetet,<br />
Magnus Löf, SLU-Alnarp.
46<br />
Djurklapp<br />
Amerikanska areaware gör många olika djur av<br />
odlade tropiska träslag – bl.a. den här björnen.<br />
Alla djur har rörliga leder och kan ställas i många<br />
olika positioner. www.areaware.com<br />
En av alla de appar – program – som fi nns för iPhone,<br />
är en överlevnadshandbok som innehåller tips om hur<br />
du bl.a. hittar föda och vatten i vildmarken, bygger<br />
skydd och gör upp eld. Laddas ned från AppStore till<br />
en kostnad av 15 kr.<br />
jul<br />
Självpåfyllande glas<br />
Ett annorlunda glas där luft- och<br />
vattentryck samarbetar så att glaset<br />
alltid har lagom mycket dryck i sig,<br />
ända tills behållaren är tom.<br />
www.kyouei-ltd.co.jp<br />
klapp<br />
Få fl yt på<br />
fi sketuren<br />
Lightweight 09 Flyto är<br />
en smidig fl ytoverall som<br />
endast väger 1780 gram.<br />
Den är vattentät och<br />
fi nns även som<br />
byxa + jacka.<br />
www.normark.se<br />
Överlevnads-app<br />
Pangpresent!<br />
ti<br />
Blaser R8 Professional är utrustad och tillverkad<br />
för jakt i alla väderförhållanden.<br />
Ergonomiskt pistolgrepp. Passar både vänster-<br />
och högerskyttar. Nyutvecklad bakkappa<br />
för maximal rekyldämpning. Stort urval av<br />
kalibrar. www.normark.se<br />
Flexibel julmöbel<br />
Flex är både fåtölj, fotpall och praktisk förvaring för t.ex.<br />
ved, böcker eller julklappar. www.ak47space.com/#fl ex
ps<br />
s<br />
Griskudde<br />
Minikudde med grymt fi nt motiv<br />
– blir en julklapp med riktig knorr!<br />
www.areaware.com<br />
Fin presentkniv<br />
En eskimåkniv med skaft av oljad<br />
masurbjörk. Används till allt från<br />
kött till grönsaker och örter.<br />
18 cm lång. www.brusletto.no<br />
Det är inte alltid så enkelt att komma på de där<br />
perfekta julklapparna, speciellt inte till vuxna<br />
släktingar och vänner. Därför har vi samlat ett<br />
antal a tänkbara klappar på det här uppslaget.<br />
Stämmer S de inte perfekt för dina nära och kära, så<br />
kanske k de kan föda idéer som gör det. Och har du<br />
kommit k överens med släkten om att dra ned på det<br />
där d med julklappar i år, så fi nns det ändå en person<br />
s som du kan ge något riktigt fi nt. Dig själv!<br />
Naturinspiration<br />
N<br />
Från F Madam Stoltz på Bornholm<br />
kommer k både ljuskronan, som<br />
påminner p om jakt och vilt, och<br />
det d stubbformade bordet, som<br />
även ä kan användas som pall.<br />
www.madamstoltz.dk<br />
w<br />
47<br />
Räcker en evighet<br />
En evighetskalender i gulbetsat<br />
trä där det bara<br />
är att skifta månader och<br />
datumsiffror för att hänga<br />
med i tiden. På ovansidan<br />
fi nns plats att fästa allt från<br />
inköpslista till bild på barnbarnen<br />
eller kanske en liten<br />
spegel. www.anyhow.se<br />
Urskog?<br />
Ett armbandsur av naturligt trä som formas<br />
och slipas av din handled med tiden.<br />
För varje klocka som säljs planterar den<br />
amerikanska tillverkaren ett träd tillsammans<br />
med American Forests.<br />
www.we-wood.us<br />
En känga för vintern<br />
Kamik Nationwide är en varm, skön och helt vattentät vinterkänga<br />
som klarar -40°C. Vadderad krage och plös. Yttersula i<br />
gummi med bra vintergrepp. 28 cm höjd. www.normark.se
POSTTIDNING B<br />
BEGRÄNSAD EFTERSÄNDNING<br />
Vid defi nitiv eftersändning återsänds försändelsen<br />
med nya adressen på baksidan (ej adressidan)<br />
Avsändare: <strong>Södra</strong>, 351 89 Växjö<br />
PåGång<br />
Fotriktig jul<br />
Philippe Starck gjorde<br />
trädgårdstomtarna rumsrena<br />
när han skapade<br />
sina halvmeterhöga bord/<br />
pallar för italienska Kartell.<br />
Ett par olika tomtar<br />
håller upp sitsarna och<br />
en stubbe fungerar som<br />
bord. Finns i fl erfärgat,<br />
guld och svart.<br />
www.unicahome.com<br />
Jultraditioner<br />
Julen har starkare traditioner än någon annan högtid. Men visst går det att rucka lite på traditionerna.<br />
Kanske byta ut den gamla halta julgransfoten. Välja ny smak på glöggen och förnya pyntet i granen.<br />
Kanske till och med sätta ut ett par gyllene tomtestolar i trädgården, låta dem stå kvar när snön töar bort<br />
och sedan sitta på dem när sillen ska njutas till midsommar?<br />
Hjortron-jul<br />
Amore Hjortron från<br />
Dufvenkrooks är en ljus<br />
starkvinsglögg med smak<br />
av julkryddor, hjortron<br />
och grappa. Ett lättare<br />
alternativ fi nns i välsorterade<br />
livsmedels -<br />
butiker.<br />
www.dufvenkrooks.se<br />
En härligt julröd julgransfot med stjärn inspirerad form.<br />
Gjord av återvinningsbar aluminium. 60 cm lång och fi nns<br />
även i grå, svart och vit färg.<br />
www.borninsweden.se<br />
Starcka tomtar<br />
julbadet<br />
Bilden är från en kalender utgiven i Augsburg år 1481. Den visar en man<br />
och en kvinna som tar ett gemensamt julbad och samtidigt smörjer kråset.<br />
Julbadet var förr en stark tradition där husfar badade först, följd av husmor<br />
och sönerna, döttrarna och sist drängar och pigor. Det var inte alltid<br />
säkert att vattnet byttes mellan alla bad.<br />
Sveriges nationalparker<br />
Store Mosse, Jönköpings län<br />
Tändhjälp<br />
Levande ljus hör till traditionen. Med detta<br />
verktyg sätter du fast tändstickan och kan både<br />
nå in i ljuslyktor och undvika att bränna dig.<br />
www.skansenbutiken.se<br />
Julkotte<br />
Glitter, fl aggor, röda kulor<br />
och tomtar i alla ära. Bör det<br />
inte fi nnas en riktigt grann<br />
grankotte i julgranen också?<br />
www.designdelicatessen.dk<br />
Store Mosse ligger nordväst om Värnamo i kommunerna Gnosjö, Vaggeryd<br />
och Värnamo. Parken består av det största svenska myrområdet söder om<br />
Lappland. Tiotusen hektar av myrmark skänker en ursprunglig karaktär till<br />
landskapet, som också utmärks av ett rikt fågelliv.<br />
Fler än 100 fågelarter häckar i Store Mosse, bland annat runt Kävsjön<br />
som är en av landets berömda fågelsjöar. Store Mosse är den viktigaste<br />
häckningsplatsen för tranor i södra Sverige.<br />
Med ett besökscenter, 30 km vandringsleder, fl era raststugor och fågelskådartorn<br />
är nationalparken både lätt och spännande att besöka. Store<br />
Mosse blev nationalpark 1982.<br />
Vägbeskrivning och mer information fi nns på www.naturvardsverket.se<br />
<strong>Södra</strong><strong>kontakt</strong> presenterar fl er nationalparker i kommande nummer.