12/13-2 - Osqledaren
12/13-2 - Osqledaren
12/13-2 - Osqledaren
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
OSQLEDAREN #2 20<strong>12</strong>/20<strong>13</strong><br />
LuftENS<br />
hjäLtAR<br />
Vi besöker DOCH – Dans- och Cirkushögskolan – där vi<br />
träffar några av Sveriges framtida artister och dansare,<br />
som ger frasen «Hänger i plugget» en helt ny innebörd.<br />
sid 28–31<br />
DESSUTOM: hålen på campus frEDrik wikingSSOn stor glöggspecial 3D-SkrivarE<br />
nObEl nighTcap jorden går under flEr arga fåglar jesús – studenternas frälsare
Ta chansen!<br />
Sök utbytesstudier senast 17 januari 20<strong>13</strong><br />
Information och ansökan: www.kth.se/student/utlandsstudier<br />
För studenter som vill bygga en framgångsrik och<br />
stimulerande karriär är det viktigt att så tidigt som<br />
möjligt ge sig ut på upptäcksfärd i världen för att knyta<br />
kontakter och lära sig om andra kulturer.<br />
Med utvecklingen på världens tillväxtmarknader är<br />
utlandserfarenhet kanske den viktigaste meriten, inte<br />
bara inför kommande jobb, utan för hela livet!<br />
Claudia Olsson<br />
kth-alumn och Managing Director,<br />
access Health International Southeast Asia<br />
I dagens globala samhälle är ingenting enbart lokalt.<br />
Oavsett var du arbetar eller vad du arbetar med så<br />
kommer du i kontakt med kunder, medarbetare och<br />
partners från olika länder.<br />
Utlandsstudier ger dig kontaktnät som du har nytta<br />
av, värdefulla insikter om hur sociala band knyts i<br />
andra kulturer och en chans att ta till dig nya arbetsmetoder<br />
och annan kunskap.<br />
Gandalf Hernandez<br />
kth-alumn och Senior Backend Engineer, Spotify, New York<br />
The journey starts here<br />
– take a master’s at the Stockholm School of Economics<br />
The Stockholm School of Economics is a place where talents can flourish and grow.<br />
We have been a center of excellence for more than a century and will continue to<br />
nurture innovative bright minds and leaders for Swedish industry in the years to<br />
come. Our success as one of Europe’s top business schools is built on a commitment<br />
to progress: we never stand still. SSE offers bachelor’s, master’s, MBA and PhD<br />
programs, as well as a highly regarded executive education.<br />
Read more about our master’s programs at www.hhs.se/education.<br />
Please come and meet us at the Armada fair November <strong>13</strong>-14<br />
and attend our Information meeting at SSE on November 27.
ledAre<br />
Hej igen. Vore det inte najs<br />
med ett nobelpris? Till KTH,<br />
alltså. Vi har ju bara haft en<br />
true nobelpristagare på KTH,<br />
och det är Hannes Alfvén, som tog emot<br />
fysikpriset 1970 för sitt ”grundläggande<br />
bidrag och upptäckter inom magnetohydrodynamiken<br />
med fruktbärande tillämpningar<br />
inom olika delar av plasmafysiken”,<br />
och med detta upptäckten av Alfvénvågor.<br />
Han var något av vetenskapsvärldens rockstar<br />
under sina glansdagar, trots att hans<br />
aktiva kärnkraftsmotstånd och... liberala<br />
syn på Big Bang inte föll särskilt många på<br />
läppen vid den tiden. Han gick bort 1995,<br />
86 år gammal. Och sedan dess har det varit<br />
intet nytt på nobelprisfronten från vårt<br />
universitet.<br />
I ett tidigt utkast av KTH:s Vision 2027<br />
slog man sig på bröstet och satte som mål<br />
att kamma hem minst ett nobelpris fram<br />
till år 2027, men i slutversionen av samma<br />
dokument är man aningen mer blygsam<br />
och talar i lite lösare termer om vikten av<br />
en högkvalitativ forskning. Om det är till<br />
någon tröst ser det inte mycket bättre ut<br />
gällande tekniska nobelpris för Sveriges<br />
universitet i övrigt – med undantag från<br />
Uppsala Universitet, som har lyckats klämma<br />
fram en ansenlig skara fysik-, kemi- och<br />
medicin-/fysiologipristagare.<br />
medverKAnde i deTTA nummer<br />
FOTO: Sara Edin<br />
vore det inte najs<br />
med ett nobelpris?<br />
Så vad gör man? Ska man gå efter Jan<br />
Björklunds linje där man satsar hårt på att<br />
ge större anslag till riktad spetsforskning,<br />
eller istället lägga pengarna på att man har<br />
en jäkligt solid grundforskning att vila på?<br />
Ja du - även om jag hade mer plats i denna<br />
kolumn är jag långt ifrån rätt person att<br />
svara på detta. Wannabe-hipstern i mig<br />
skulle dessutom glädjas minst lika mycket<br />
om KTH kammade hem ett Ig Nobel-pris<br />
(se sid. 20) någon gång framöver. Något<br />
vi THS:are däremot kan vara grymt stolta<br />
över, är ju att se till att de som nu vunnit<br />
nobelpriset får historiens fetaste Nobel<br />
NightCap den 10e december.<br />
Och i slutändan kanske nationaliteten<br />
på pristagaren inte spelar så stor roll, när<br />
man inser att det, när allt kommer omkring,<br />
är hela mänskligheten som gagnas<br />
av effekterna av nobelprisvinnande forskning<br />
– oavsett om hen som står i Stadshuset<br />
och skakar hand med kungen är fransk,<br />
kines eller svensk. Det är en rätt fin tanke.<br />
Axel Hammarbäck<br />
Chefredaktör <strong>12</strong>/<strong>13</strong><br />
Chefredaktör och ansvarig utgivare<br />
Axel Hammarbäck<br />
Grafisk form och layout<br />
Axel Hammarbäck<br />
Tryck<br />
Edita Västra Aros<br />
Papper<br />
Inlaga, 90g Arctic matt<br />
Omslag, 250g Arctic matt<br />
Annons<br />
Kontakta chefredaktör på nedanstående uppgifter,<br />
eller se osqledaren.se/annonsera<br />
Kontakt<br />
08/070 790 98 70<br />
osqledaren@ths.kth.se<br />
@osqledaren<br />
/osqledaren<br />
@osqledaren<br />
Kontakta redaktionen<br />
[för.efternamn]@osqledaren.se<br />
Postadress<br />
<strong>Osqledaren</strong><br />
Tekniska Högskolans Studentkår<br />
100 44 Stockholm<br />
Om <strong>Osqledaren</strong><br />
<strong>Osqledaren</strong> är sedan 1959 Tekniska Högskolans<br />
Studentkårs tidning. Tidningen ges ut fem gånger<br />
per år med en upplaga på ca. 16 500 exemplar och<br />
är helt annonsfinansierad.<br />
<strong>Osqledaren</strong>s uppgift är att informera om, bevaka<br />
och granska verksamheten inom THS och KTH.<br />
I tidningen gjorda uttalanden är endast, om så anges,<br />
att betrakta som THS eller <strong>Osqledaren</strong>s åsikt.<br />
Omslag<br />
Elisabeth Ingvar<br />
Bidrag<br />
Vill du bidra till tidningen?<br />
Maila osqledaren@ths.kth.se<br />
Redaktionen förbehåller<br />
sig rätten att korta i eller<br />
refusera insänt material.<br />
OL3 kommer runt 1 januari,<br />
och manusstopp är 18<br />
januari.<br />
Från vänster: Anders Nilsson, Caroline<br />
Arkenson, Elisabeth Ingvar, Erica<br />
Edfeldt, Eva Olsson, Gabriella Sanchez<br />
Karlsson, Hugi Ásgeirsson, Ingrid Kjellström,<br />
Karl Bolm gren, Katja Rantala,<br />
Lidija Murselović, Martin Barksten, Niclas<br />
Ericsson, Philip Wessman, Rickard<br />
Norberg, Sara Edin, Sarah Freilich, Sebastian<br />
Ols, Stephen Kirk, Matilda<br />
Kaba-Liljeberg, Nadan<br />
Gergeo.<br />
Dessutom: Per-Viktor Bryntesson,<br />
Sara Blomqvist, Robin<br />
Norström, Denise Fuglesang,<br />
Göran Manneberg.<br />
håLEN på cAmpUS<br />
Knappt kan man gå någonstans på<br />
Campus Valhallavägen utan att snava<br />
över en byggnadsställning, och urgröpta<br />
vägar är ett vanligt inslag. Men vad<br />
är det som händer? Hur länge ska<br />
detta fortsätta? Vi har hela listan!<br />
I SKUGGAN<br />
AV NOBEL<br />
December är över<br />
oss, nobelpriset är i<br />
färd att delas ut, och<br />
allt bevakas flitigt av<br />
världens medier. I skuggan<br />
av detta står Ig Nobel-priset<br />
– ett ofantligt<br />
mycket mindre prestigefyllt<br />
pris som delar ut<br />
till forskning på sillfisar<br />
och rump-hicka. Ja,<br />
det är ungefär så konstigt<br />
som det låter.<br />
32.<br />
INNEHÅLL OL#2<br />
VärLdEN I 3d<br />
Bristande njure? Inga problem – det är bara att printa ut en ny!<br />
I takt med att utvecklingen för 3D-skrivar håller på att bryta<br />
ny mark öppnas det upp en värld av nya applikationer.<br />
34. 36.<br />
frEdrIK <strong>12</strong>.. 39.<br />
20.<br />
UtAN fILIp<br />
Fredrik Wikingsson<br />
leker ofta med tanken<br />
om vad som hade<br />
hänt om han börjat<br />
på KTH, han låter sina<br />
barn röka i smyg, och<br />
taggar järnet inför nya<br />
föreställningen «Jakten<br />
på den försvunna<br />
staden». OL har träffat<br />
honom, snackat<br />
om ovan stående; och<br />
mycket mer.<br />
16.<br />
årEtS LärArE GLöGGtEStEt<br />
Jesús Azpeitia Seron<br />
blev nyligen utnämnd<br />
till årets lärare 20<strong>12</strong>. Läs<br />
om vem han är, och varför<br />
han går hem hos arkitektstudenterna.<br />
<strong>Osqledaren</strong> har botaniserat<br />
bland årets glöggsortiment<br />
för att ledsaga dig<br />
när det under denna korta<br />
stund är dags att ta fram julkänslan.<br />
Vilken vann? Hur<br />
blev slasken? Frågorna äro<br />
många, svaren finns på<br />
sidan 27!<br />
Sätt prOtEINEt<br />
på KArtAN!<br />
Bakom den putsade fasaden<br />
på AlbaNova håller man<br />
just nu på med Sveriges enskilt<br />
dyraste forskningsprojekt.<br />
Läs allt om’et i OL#2.<br />
ArGA fåGLAr<br />
Vi fortsätter oavsiktligt<br />
med vår artikelserie om<br />
arga fåglar, och tar oss ett<br />
snack med Patrick Liu, ingenjör<br />
från KTH som vände<br />
tvärt och nu jobbar som Creative<br />
Director på Rovios nystartade<br />
stockholmsstudio.<br />
27.
tILL Att BörJA mEd...<br />
är i skrivande stund KTH:s antal<br />
deltagande i Dropbox Space<br />
Race. Chalmers ligger vid samma<br />
tillfälle på 3384 deltagare.<br />
twIttErfråGAN<br />
@<strong>Osqledaren</strong>: Vad<br />
ska DU göra innan<br />
jorden går under den<br />
21 december?<br />
tEmA: NNc<br />
50%<br />
av alla funktionärer med i projektet är män.<br />
smäller<br />
det – då är det dags<br />
för Nobel NightCap<br />
att äga rum på Nym-<br />
10december<br />
ble. Var fjärde år får<br />
THS äran att anordna den inofficiellt officiella<br />
efterfesten till Nobelbanketten.<br />
306 <strong>12</strong>00<br />
pers. är engagerade i projektet.<br />
liter sake kommer att hällas upp,<br />
men glöm inte att ta lite bubbelvatten<br />
då och då – det finns nämligen<br />
765 liter.<br />
nAdAn GerGeO @nadangergeo<br />
Fly till mars, och hänga med min nya<br />
BFF Curiosity.<br />
BellA @izabellatirbal<br />
Dansa till soul, hångla och bli vinfnittrig.<br />
rusTedivAn @rustedivan<br />
Jag siktar på att genomleva undergången<br />
på Radisson Longyearbyen.<br />
ellie @succepiskt<br />
Fira eller sörja tentorna med en sangriafylld<br />
skål i ena handen och en vän i<br />
andra. Och äta massa choklad.<br />
m 2 svart tyg<br />
har beställts<br />
till festen. Vad<br />
det ska användas<br />
till åter står<br />
att se.<br />
i en av kurs omgångarna<br />
under<br />
läsåret 11/<strong>12</strong><br />
klar ade Flervariabelanalys<br />
vid första tentamenstillfället.<br />
3000<br />
är antalet macarons som kommer att<br />
serveras under kvällen.<br />
flaskor vodka, samt<br />
3941<br />
mnkr var KTH:s<br />
totala omsättning<br />
under<br />
verksamhetsåret<br />
2011.<br />
[källa: KTH]<br />
liter glass bunkrar man upp med under kvällen.<br />
CArOline @arkiey<br />
Älska. (Och freaka lite)<br />
Läs mer om Nobel<br />
NightCap på sidan<br />
22<br />
jOhAn wiKAnder @johanwikander<br />
Förmodligen börja äta godis och baka<br />
kakor igen<br />
mun & sKäGG @munOskagg<br />
Fira #glöggensdag den 1:a December!<br />
Samt få mitt lystmäte av lussebullar!<br />
denise fuGlesAnG @DeniseFuglesang<br />
Ha storslagen undergångsfest med<br />
mycket champagne för att fira jordens<br />
tid i universum. Kom förbi vetja!<br />
Professor Göran Manne berg<br />
är universitetslektor i fysik på<br />
KTH. Två gånger har han blivit<br />
utsedd till årets lärare. För OL<br />
svarar Göran på dina frågor<br />
om stort och smått.<br />
4 OSQLEDAREN #2<br />
FlEr FrågOr OcH Svar FinnS på OSqlEdarEn.SE<br />
OSQLEDAREN #2<br />
FOTO: Sara Edin<br />
FRÅGA: Jag kollade nyss på<br />
detta otroligt häftiga klipp<br />
på nätet:<br />
[ http://bit.ly/ol_waterwalk ]<br />
Det är några snubbar som<br />
springer på vatten, och det<br />
är ju otroligt coolt. Det<br />
är något jag tänker prova<br />
nästa sommar när det är varmt<br />
i vattnet igen. Vad är det som<br />
gör att det är möjligt att springa<br />
på vatten? Vilka saker bör man<br />
tänka på för att det ska gå så bra<br />
som möjligt, vilken sorts skor<br />
bör man ha – stora eller små<br />
skor, någon speciell ytstruktur<br />
på sulan kanske? Och hur är det<br />
med stegfrekvens, bör man vinkla<br />
fötterna eller stegen? Ska<br />
det vara salt- eller sötvatten,<br />
kallt eller varmt vatten? Alla<br />
tips som gör att jag kan klara<br />
detta är välkomna :)<br />
Vänliga hälsningar,<br />
/Linus Nissen<br />
SVAR Att till synes upphäva<br />
naturlagarna har genom tiderna<br />
varit populärt i många sammanhang<br />
då man vill bevisa sin storhet.<br />
Det sägs exempelvis (har inte<br />
kunnat hitta belägg för det, men<br />
i värsta fall är det bara en skröna)<br />
att engelsmännen vid underkuvandet<br />
av Natal i Sydafrika använde<br />
sig av en (för dem) känd kommande<br />
solförmörkelse, och att<br />
man vid den utpressningsliknande<br />
«förhandlingen» med de som hade<br />
makten i Natal, vid ett lämpligt<br />
tillfälle hotade med att släcka solen.<br />
...och sedan gjorde det.<br />
Lika stort imponansvärde har kanske<br />
inte springandet på vatten men<br />
många skulle nog tycka det var en<br />
skill som vore kul att besitta.<br />
Filmen som frågeställaren länkar<br />
till verkar ju visa att man med...<br />
Har du En Fråga Till mannEbErg?<br />
maila Till osqledaren@ths.kth.se!<br />
...träning och vetenskaplig metod<br />
kan komma en bit. Av outgrundlig<br />
anledning avslutas filmen i sin<br />
originalform med att varumärket<br />
för ett par sportskor flashas förbi.<br />
En slump naturligtvis, men ändå.<br />
[ http://bit.ly/liqmount ]<br />
Om vi lämnar reklamens värld och<br />
försöker oss på en liten beräkning<br />
och resonemang<br />
Man vill ha:<br />
1 – Hög densitet, 4-gradigt saltvatten<br />
vore bäst<br />
2 – Hög viskositet (Tre ton majsstärkelse<br />
i sjön först kanske?)<br />
3 – Stora sulor. Ju större ju bättre.<br />
Förtar kanske en del av det coola<br />
intrycket men ändå.<br />
4 – Hög stegfrekvens, åtminstone<br />
några tiotal nertramp per sekund<br />
även med stora sulor behövs.<br />
Här behöver en värderade fysiker<br />
någon vecka på sig att träna först.<br />
Åtminstone.<br />
Som så mycket annat har Mythbusters<br />
testat:<br />
[ http://bit.ly/ol_mythb ]<br />
Med majsstärkelse går det.<br />
/Göran<br />
5<br />
bakgrundsfoto: fermilab visual image services
dEc<br />
l<br />
s<br />
m<br />
t<br />
O<br />
t<br />
F<br />
l<br />
s<br />
m<br />
t<br />
O<br />
t<br />
F<br />
l<br />
s<br />
m<br />
t<br />
O<br />
t<br />
F<br />
l<br />
s<br />
m<br />
t<br />
O<br />
t<br />
F<br />
l<br />
s<br />
m<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
8<br />
9<br />
10<br />
11<br />
<strong>12</strong><br />
<strong>13</strong><br />
14<br />
15<br />
16<br />
17<br />
18<br />
19<br />
20<br />
21<br />
22<br />
23<br />
24<br />
25<br />
26<br />
27<br />
28<br />
29<br />
30<br />
31<br />
1 – TemA nymBle: sånGArTävflAn<br />
Årets upplaga av Sångartävflan går avf stapeln.<br />
1 – Cl 10–årsBAnKeTT<br />
CL firar tio år som sektion, och jubileumsveckan avslutas<br />
1 december med en bankett.<br />
[http://main.cl–sektionen.se/]<br />
5–7 – Ol #2<br />
OL#2 dimper ned i brevlådan.<br />
7–10 – nymBle sTänGT för nnC<br />
7 – UniSL-PUB PÅ DRAGET<br />
Kemi är värd för årets sista UniSL-BarCraft!<br />
[http://www.unisl.se/]<br />
10 – nOBelBAnKeTT OCh nnC<br />
Nobelprisen delas ut i Stadshuset, följt av banketten,<br />
och den officiella efterfesten Nobel NightCap.<br />
[http://www.nobelnightcap.se/]<br />
<strong>13</strong> – julfesT dOKTOrAnd–seKTiOnen<br />
<strong>13</strong> – öPPeT seminArium KTh<br />
«Surviving the Anthropocene: Towards Global Sustainability»<br />
är ett öppet seminarium med den australienske<br />
professorn Will Steffen. Anmälan krävs,<br />
se länk nedan.<br />
[http://bit.ly/ol_globsus]<br />
15 – TenTAPuB. Aww yeAh.<br />
15 – KunGl. TeKnOlOGKören julKOnserT<br />
Endast förköp, se webbsida.<br />
[http://www.ktk.ths.kth.se/]<br />
18, 19 – diPlOmerinG<br />
21 – jOrdens underGånG<br />
<strong>Osqledaren</strong> reserverar sig för att evenemang efter<br />
den 21 december kanske inte kommer att äga rum.<br />
[http://bit.ly/ol_maya]<br />
24 – julAfTOn<br />
26/<strong>12</strong>–1/1– KwAnzAA<br />
31/<strong>12</strong> – nyårsAfTOn<br />
JAN<br />
t<br />
O<br />
t<br />
F<br />
l<br />
s<br />
m<br />
t<br />
O<br />
t<br />
F<br />
l<br />
s<br />
m<br />
t<br />
O<br />
t<br />
F<br />
l<br />
s<br />
m<br />
t<br />
O<br />
t<br />
F<br />
l<br />
s<br />
m<br />
t<br />
O<br />
t<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
8<br />
9<br />
10<br />
11<br />
<strong>12</strong><br />
<strong>13</strong><br />
14<br />
15<br />
16<br />
17<br />
18<br />
19<br />
20<br />
21<br />
22<br />
23<br />
24<br />
25<br />
26<br />
27<br />
28<br />
29<br />
30<br />
31<br />
7–10 – OmTenTAPeriOd<br />
11 – PeriOd 2 BörjAr<br />
Slut på det roliga – period 3 börjar efter jul- och<br />
nyårsledigheten!<br />
23 – söKsTOPP ArmAdA PG<br />
Pass på – 23 januari är sista dagen att söka till projektgruppen<br />
för Armada 20<strong>13</strong>!<br />
[http://armada.nu/]<br />
24–25 – ros, Ths närinGsliv<br />
Rekryterings- och Summer internship-dagarna går<br />
av stapeln! Två heldagar med fokus på att du som<br />
student ska få möjligheter till praktisk erfarenhet<br />
under studietiden genom b la extrajobb, sommarjobb<br />
och internships.<br />
[http://armada.nu/]<br />
26 – KluBB nymBle<br />
Årets första Klubb Nymble! Kör ba’.<br />
30/1–1/2 – Ol #3<br />
OL#3 gör storslagen entré i din brevlåda.<br />
1 OL PÅ CAMPUS 2<br />
fEB<br />
F<br />
l<br />
s<br />
m<br />
t<br />
O<br />
t<br />
F<br />
l<br />
s<br />
m<br />
t<br />
O<br />
t<br />
F<br />
l<br />
s<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
8<br />
9<br />
10<br />
11<br />
<strong>12</strong><br />
<strong>13</strong><br />
14<br />
15<br />
16<br />
17<br />
2 –Ths-mäsTersKAPen: inneBAndy<br />
Den 2 januari fortsätter THS-Mästerskapen! Maskin<br />
vann första deltävlingen – basket – men vem står<br />
som segrare i den andra, när innebandyklubborna<br />
ska korsas?<br />
7 – lAvA<br />
Dags för den av en sektion ordnad största mässan på<br />
KTH. Samhällsbyggnads arbetsmarknadsmässa är<br />
som vanligt på Nymble, mellan kl. 10:00–16:00.<br />
[http://www.lava20<strong>13</strong>.se/]<br />
<strong>13</strong> – KAm – KisTA ArBeTsmArKnAdsdAG<br />
Företagen flockas i Sveriges Silicon Valley för att haffa de<br />
bästa teknologerna från programmen på campus Kista!<br />
[http://kam.ictcontact.se/]<br />
16 – Plums<br />
Vad får man om man kombinerar ett badhus, en massa<br />
studenter, och öl? Plums, såklart! Det preliminära<br />
datumet är satt till 16 februari. Arr: DKM.<br />
[http://www.datasektionen.se/]<br />
WhAt’S up?<br />
Håll koll på vad som händer på KTH! Anordnar ni evenemang<br />
man inte bara får missa? Då borde det såklart stå<br />
med i <strong>Osqledaren</strong>s kalender! Maila osqledaren@ths.kth.se.<br />
<strong>Osqledaren</strong> reserverar sig för eventuella fel i kalendern.<br />
färGKOdNING<br />
fesT<br />
TisdAG<br />
OnsdAG<br />
TOrsdAG<br />
fredAG<br />
sPex/TeATer<br />
närinGsliv/mässA<br />
viKTiGT Om Ths/KTh<br />
övriGT<br />
pUBBAr på cAmpUS<br />
Med stor sannolikhet har de flesta pubbar stängt över jul, så<br />
kolla med varje sektion innan du taggar järnet en torsdagkväll!<br />
kistan, In konsulatet, F<br />
Gråttan, Cl+W<br />
Meta, data hardox, Bergs<br />
Bar nymble Meta, Media<br />
Idyllien, I oasen, s<br />
kistan, In Mequa, Ist<br />
t–Centralen, Flyg smörjis, M<br />
Björns, Ish draget, k<br />
Mequa, Ist<br />
1) Veckopubar på torsdagar, förutom efter löning då det är fredagspub.<br />
2) Varannan vecka torsdag/fredag. Se festschema: http://bit.ly/QVjqzc<br />
[1]<br />
[2]
BOsTAdsräTT<br />
en vild idé och 87 tkr i utdelning<br />
Robin Norström läser femte året på Samhällsbyggnad,<br />
sitter med i THS och SSSB:s styrelse<br />
samt arbetar med fastighetsvärdering på NAI<br />
Svefa. För OL:s räkning skriver han krönikor om<br />
bostadsfrågor.<br />
Under våren blev jag involverad<br />
i ett arbete kring<br />
att skapa en värdegrund för<br />
THS, detta skedde inom ramen<br />
för mitt arbete som styrelseledamot<br />
inom organisationen Den centrala<br />
frågan i processen var – varför? Varför<br />
finns vi? Och när arbetet var slutfört,<br />
för min del som styrelseledamot, så<br />
slutade dock inte min nya tankeprocess.<br />
Jag började med funderingar kring varför<br />
jag finns och till slut applicerade jag<br />
detta tankesätt på något annat, kanske<br />
mer intressant för er. Varför finns SSSB?<br />
Resultatet blev inte det enkla svaret som<br />
«därför» eller «att vi måste finnas» –<br />
det hela gick längre och till slut frågade<br />
jag mig om varför specifikt vi, vi som i<br />
SSCO, vi som i THS, måste äga SSSB?<br />
Jag fick en vild idé; varför säljer vi inte<br />
SSSB?<br />
Skulle någon köpa SSSB? Absolut,<br />
pensionskapital letar med ljus och lykta<br />
efter fastigheter innehållande bostäder<br />
och de skulle troligen sälja som smör<br />
i solsken – vid rätt pris. Och vad är då<br />
rätt pris? En försiktig men någorlunda<br />
korrekt metod är att bara se på vad taxeringsvärdet<br />
på SSSB:s fastigheter är.<br />
8 OSQLEDAREN #2<br />
9<br />
Taxeringsvärdet skall spegla 75 procent<br />
av det faktiska marknadsvärdet. SSSB:s<br />
fastigheter är för närvarande taxerade<br />
till cirka 4 mdkr. Detta skulle innebära<br />
ett marknadsvärde på cirka 5,3 mdkr<br />
och avdraget för bolagets lån på cirka<br />
1 mdkr skulle en köpeskilling för hela<br />
bolaget kunna ligga kring 4,3 mdkr.<br />
Det är en helt hisnande summa och slår<br />
man ut den på alla ca 49 500 medlemmar<br />
motsvarar det ca 87 000 kronor per<br />
person.<br />
Om vi nu inte ska vara alltför giriga<br />
så finns det givetvis alternativ. Vi kan<br />
faktiskt ta alla de här miljarderna och<br />
bygga nya studentbostäder! Eller? Nej,<br />
inte direkt – för att vi behöver mark,<br />
och det skulle inte ens räcka med mark<br />
– vi behöver även bygglov och då blir det<br />
dags att vända sig till det lokala stadsbyggnadskontoret.<br />
Det spelar dock ingen<br />
roll hur högt man håller den studentikosa<br />
och samhällsekonomiska fanan,<br />
det kommer ta stop där – tro mig, jag<br />
vet. Vi får helt enkelt göra som de andra<br />
företagen, det är dags för affärslunch.<br />
Enligt mina beräkningar är ett rimligt<br />
antagande och en god fördelning att<br />
1,3 miljarder läggs på affärsluncher och<br />
resterande på bostäder. Det blir strax<br />
över tre miljoner luncher på ett rätt bra<br />
lunchställe nära Fleminggatan 4 där<br />
tjänstemännen sitter, borde täcka deras<br />
behov i många år – och i slutändan får vi<br />
kanske 8 000 nya bostäder.<br />
Vad är då alternativet om<br />
man tycker att ovanstående<br />
låter helt sjukt? Ja kanske lite<br />
lobbyverksamhet! Det vore<br />
intressant att ta köpeskillingen och hyra<br />
hela Prime PR, kända för bombning av<br />
nallebjörnar i Vitryssland. Baserat på<br />
deras omsättning så skulle vi kunna<br />
hyra hela bolaget med <strong>13</strong>0 anställda.<br />
Deras uppgift får bli att hänga utanför<br />
Regeringskansliet varje dag i 24 år. Blir<br />
det inga bostäder så kanske vi kommer<br />
undan med dubblat studiebidrag, fri<br />
kollektivtrafik och fri tandvård.<br />
Eller så fortsätter vi göra det<br />
som var syftet med SSSB, att skapa<br />
förutsättningar för kommande generationer<br />
– de kanske kommer på något<br />
ännu trevligare.<br />
rObin nOrSTröm<br />
FOTO: AXEL HAMMARBÄCK<br />
Vill du Vill du<br />
forma forma framtiden framtiden<br />
tillsammans<br />
tillsammans<br />
med oss?<br />
med oss?<br />
Sandberg<br />
Nybrogatan 9, Stockholm<br />
08-679 90 20, www.examensring.com<br />
mån - fred 10-18, lörd 10-15<br />
Alstom är miljö, innovation och engagemang<br />
Alstom är miljö, innovation och engagemang<br />
Alstom är en global koncern, med 93 500 anställda i 100<br />
Alstom länder. är Här en global i Sverige koncern, arbetar ca med 1 000 93 personer 500 anställda med att i lev- 100<br />
länder. erera Här tåg, i Sverige konstruera arbetar kraftverk ca 1 och 000 system personer för transmission. med att leverera<br />
Dessutom tåg, konstruera utvecklar kraftverk och testar och vi ny system teknik för ren transmission. miljö.<br />
Dessutom Vi vet att utvecklar Alstom har och mycket testar vi att ny erbjuda teknik och för att ren många miljö. utmaningar<br />
ligger framför oss. Därför söker vi kontinuerligt<br />
Vi vet att Alstom har mycket att erbjuda och att många ut-<br />
efter nya talanger med fokus på teknik, innovation och miljömaningar<br />
ligger framför oss. Därför söker vi kontinuerligt<br />
frågor. Är du den vi söker? Hör gärna av dig till oss.<br />
efter nya talanger med fokus på teknik, innovation och miljöfrågor.<br />
Läs Är mer du om den oss vi söker? på www.alstom.com<br />
Hör gärna av dig till oss.<br />
Läs mer om oss på www.alstom.com
Ths uTBildninG<br />
årets lärare – varför?<br />
THS utser sedan 1985 varje<br />
år Årets Lärare. Priset har som<br />
syfte att «främja pedagogisk<br />
utveckling på KTH» och består<br />
av ett vandringspris (ett silveräpple), ett<br />
diplom och ett stipendium som utbetalas<br />
av Ericsson. Det har genom åren gått<br />
till många uppskattade lärare på KTH<br />
med vitt skilda ämnesområden – men<br />
alltid ett brinnande engagemang för<br />
undervisning och studenternas lärande.<br />
Att studentkåren, THS, delar ut<br />
ett sådant här pris har många syften och<br />
positiva effekter, en sådan är att lärare<br />
som ansträngt sig extra mycket får uppskattning<br />
för sin insats - tyvärr inte alla<br />
varje år, men det är ändå ett sätt att visa<br />
att vi studenter ser deras ansträngningar<br />
och uppskattar dem. En annan är att<br />
visa lärare som kanske «gett upp» att det<br />
faktiskt går att hålla i god undervisning,<br />
trots brist på både tid och pengar.<br />
En sista är att på ett påtagligt sätt visa<br />
KTH vad det är vi studenter uppskattar<br />
och vill ha mer av.<br />
Varje sektion utser varje år just<br />
sin kandidat till priset. Cheferna för<br />
Utbildningsinflytande samlar sen ihop<br />
alla nomineringar och sätter ihop en<br />
jurygrupp med representanter från Utbildningsrådet,<br />
där alla sektioners studienämnder<br />
finns representerade. Efter<br />
intervjuer med flera av kandidaterna,<br />
diskussioner kring vad en bra lärare<br />
faktiskt är, pedagogisk utveckling och<br />
prisets syfte utses slutligen en pristagare.<br />
10 OSQLEDAREN #2<br />
illustration: karl bolmgren<br />
!<br />
Så vad är det då som gör en lärare till<br />
en särskilt bra lärare? Det räcker knappast<br />
att bara tala tydligt och skriva<br />
snyggt på tavlan. Konsten att lära ut och<br />
förmedla ett ämne är betydligt mer delikat<br />
än så. Djupa ämneskunskaper och<br />
god pedagogik, och framför allt, en vilja<br />
och intresse att engagera studenterna<br />
till att själva lära är några av grundstenarna.<br />
Under processen att utse årets lärare<br />
har vi som sagt haft möjligheten att<br />
intervjua flera av kandidaterna och prata<br />
om bland annat lärande och lärarrollen.<br />
En sak som var återkommande under<br />
de här intervjuerna är vikten av kontakt<br />
med studenterna – att ta vara på<br />
de tillfällen som finns till återkoppling<br />
och diskussion, oavsett om man har en<br />
studentgrupp på 20 eller 200 studenter.<br />
En kandidat uttryckte det som att han i<br />
sin lärarroll försöker att vara en samtalspartner<br />
snarare än någon som sitter på<br />
all kunskap. En annan samtalade med<br />
studenterna i rasten och frågade «om<br />
det gick att förstå den här smörjan?» då<br />
enskilda studenter var rakare i sina svar<br />
än om man frågar klassen i sin helhet.<br />
Enkla verktyg som kan göra stor skillnad<br />
i undervisningen.<br />
En annan fråga vi ställde under<br />
intervjuerna var hur kandidaterna<br />
såg på balansen mellan<br />
forskning och undervisning,<br />
om det innebär en svårighet att göra<br />
både och eller om man kan dra nytta av<br />
det. För att dra saken till sin spets skulle<br />
man ju kunna tänka sig att personer som<br />
make<br />
algebraic<br />
equations,<br />
not war!<br />
jag gick på kth, och<br />
det enda jag lärde<br />
mig var att skriva bra<br />
skyltar!<br />
undervisade endast undervisade och de<br />
som forskade endast forskade. Men då<br />
skulle man också förlora det som är<br />
speciellt för ett universitet – att utbildning<br />
och forskning bedrivs sida vid sida<br />
och berikar varandra. Detta var också<br />
just det svar vi fick från de intervjuade<br />
lärarna. Att ha väldigt djupa kunskaper<br />
i ett ämne kanske inte direkt utnyttjas<br />
i en grundkurs, men den kontinuerliga<br />
forskningen bidrar till att hålla uppe en<br />
nyfikenhet på och passion för ämnet.<br />
Samtidigt kan ibland kniviga frågor från<br />
studenter ge frågeställningar som kan<br />
vara till hjälp i forskningen.<br />
För att utbildningen och lärandemiljön<br />
på KTH ska fortsätta att utvecklas<br />
är det viktigt att lärosätet ger<br />
alla lärare de verktyg, de medel och<br />
den tid som behövs för att bedriva god<br />
undervisning. Vi, THS som studentkår<br />
såväl som enskilda studenter, måste å<br />
vår sida fortsätta att uppmärksamma<br />
bra undervisning och ge feedback till<br />
våra lärare. Priset för årets lärare delas<br />
ut en gång om året, men ännu viktigare<br />
är att vi tar vara på möjligheten vi<br />
har att varje dag föra den här dialogen<br />
i klassrummet, att studenter och lärare<br />
pratar med varandra om kurser och undervisning.<br />
pEr–vikTOr brynTESSOn OcH<br />
Sara blOmqviST<br />
klipp låt inte inte<br />
studenterna<br />
vårt<br />
hamna i kläm!<br />
budskap!<br />
Det här kan mycket väl vara<br />
det sista numret av OL som<br />
du någonsin kommer att läsa.<br />
Om någon vecka finns det<br />
kanske inget kvar. Då kanske du undrar:<br />
Va!? Ska OL läggas ner? Åh nej, jag vill<br />
inte leva mer! Jag förstår din panik -<br />
men bara lugn - det är inte OL som läggs<br />
ner utan snarare hela jorden.<br />
Den 21 december år 20<strong>12</strong> ska världen<br />
gå under. Eller det är om man ska tro<br />
Mayafolket och deras kalender. Eller<br />
egentligen inte, det är om man ska tro<br />
spekulationer och myter som uppkommit<br />
kring Mayakalandern. Mayafolket<br />
har aldrig själva skrivit något om den<br />
här apokalypsen, utan det är snarare forskare<br />
som spekulerar. Det hela grundar<br />
sig i att en tidsperiod i Mayakalendern<br />
som pågått sedan 11 augusti 3114 f.kr.<br />
tar slut just den 21 december 20<strong>12</strong> och<br />
en ny påbörjas. Men ur det här «slutet»<br />
har alltså myterna om att det även är<br />
9<br />
slutet för människan och resten av<br />
världen sprungit.<br />
Då kan man ju fundera lite över just det<br />
här med myters inverkan på folk. Historiskt<br />
sett har ju just myter och sägner en<br />
tendens att skrämma upp folk. Jag menar,<br />
se bara på rädslan som folk hyste för<br />
gårdstomtarna som «fanns» förr i tiden.<br />
De där tomtarna kunde ju döda en ko<br />
om du glömde ge honom en klick smör<br />
i risgrynsgröten, så därför vågade man<br />
absolut inte glömma smöret. Jag antar<br />
att panik kunde utbryta på gården då.<br />
Tänk då om samma rädsla skulle uppstå<br />
kring det är annalkande slutet. Tänk om<br />
alla skulle börja sälja allt de ägde för att<br />
ha råd att göra allt det som de alltid velat<br />
göra. Vilket kaos som skulle utbryta<br />
då. Jag menar först och främst skulle<br />
ingen vilja köpa, alla skulle bara vilja<br />
sälja och de med tillräckligt med pengar<br />
sluta jobba och börja leva livet. Hela vårt<br />
samhälle skulle krascha eftersom ingen<br />
//krönika<br />
går vi under nu?<br />
«Jordens undergång»snurran<br />
skulle köpa och ingen skulle jobba. Det<br />
skulle bli undergången och vi skulle ha<br />
orsakat den själva, paradoxalt nog. Jobbigt<br />
sedan om det nu visar sig att vi tolkat<br />
Mayakalendern fel och man står där<br />
den 22 december utan hem och jobb.<br />
Så kanske är det bäst att bara ta det<br />
lugnt, strunta i spekulationerna och se<br />
vad som händer. Värsta scenariot är väl<br />
att jorden går under och vi med den,<br />
men då är vi ju ändå «in it together» så<br />
att säga. Bästa scenariot är att vi istället<br />
ser på den här tidsperiodens slut och<br />
reflekterar över vad som har hänt, för<br />
ärligt talat har det gått utför på många<br />
sätt och vis. Jag menar, det finns en del<br />
ovänner i världen när det gäller människa/människa-,<br />
människa/djur- och människa/natur-interaktion.<br />
Så låt oss göra<br />
nästa tidsperiod till något bättre. Rädda<br />
isbjörnarna vetja! (samt alla andra djur<br />
som vi håller på att utrota, människan<br />
inkluderat).<br />
kaTja ranTala<br />
Bild: Nadan Gergeo
TexT//huGi ásGeirssOn<br />
fOTO//sArAh freiliCh OCh Axel hAmmArBäCK<br />
<strong>12</strong> OSQLEDAREN #2<br />
11<br />
det nya 2D<br />
ett mörkt rum i M-huset<br />
står vi och ser in genom<br />
en liten lucka. Bakom glaset<br />
rör sig en robotarm<br />
rytmiskt till sitt egna mekaniska<br />
surrande. Sakta<br />
men säkert lägger den ut<br />
smält vit plast på en svart<br />
platta i lådans botten...<br />
Bzzzzzzz, tiktiktiktiktiktik»<br />
surrar den belåtet när<br />
ännu en kant byggts upp, och<br />
armen återvänder till lådans<br />
bortre hörn för automatisk rengöring.<br />
Den lilla 3D-skrivaren är ganska primitiv,<br />
men medan den långsamt bygger<br />
upp modellen vi haft med oss på ett<br />
USB-minne går tankarna till hur revolutionär<br />
tekniken verkligen är.<br />
en fABriK i GArAGeT<br />
I ett pittoreskt hus i engelska semesterorten<br />
Bath sitter Dr. Adrian<br />
Bowyer och bygger en revolution. Hans<br />
uppfinning, skrivaren Rep-Rap, kan<br />
nämligen skriva ut kopior<br />
av sig själv. På projektets<br />
hemsida finns alla filer<br />
man behöver för att<br />
skriva ut plastkomponenterna,<br />
och de<br />
metallkomponenter som<br />
behövs går att köpa i vilken<br />
metallvaruhandel som<br />
helst, världen över.<br />
Uppfinnarens<br />
dotter fick<br />
up pleva nyt-<br />
tan i att ha en egen fabrik i garaget när<br />
en plastdel i hennes bil gick sönder. På<br />
bara några timmar kunde hon modellera<br />
delen på datorn och skriva ut en kopia.<br />
Skillnaden i pris och väntetid, jämtemot<br />
att gå till verkstaden, var givetvis enorm.<br />
Det kanske låter trivialt, men tänkt<br />
då på de enorma industrier som bygger<br />
på att leverera reservdelar till hutlösa<br />
överpriser.<br />
Tekniken har funnits i nästan 30<br />
år, men det är först under det senaste<br />
decenniet som den blivit tillräckligt<br />
snabb och billig för privat bruk. För den<br />
som inte vill skriva ut och bygga sin<br />
egen skrivare finns skrivare med imponerande<br />
prestanda att köpa för under<br />
tjugotusen kronor, en prisbild som kan<br />
jämföras med priset för en hemdator för<br />
femton år sedan.<br />
Det finns heller ingen brist på fantasin<br />
hos användarna, och på sidor som<br />
Thingsverse och Shapeways finns modeller<br />
på allt från smycken och verktyg till<br />
byster på napoleon och kaffekoppar med<br />
inbyggda cigaretthållare, fria för nedladdning.<br />
ATT sKrivA uT deT OmöjliGA<br />
På horisonten finns en framtid<br />
som lovar mycket mer än att bara kopiera<br />
det som redan var möjligt. Det finns<br />
redan maskiner som kan skriva ut i titan<br />
och aluminium, någonting som skulle<br />
kunna ge både lättare flygplansvingar<br />
och balkar, helt utan bultar och svets.<br />
Samtidigt drömmer den italienske<br />
ingenjören Enrico Dini om att skriva ut<br />
byggnader. Med sin maskin D-Shape<br />
skulpterar han flera meter höga organiska<br />
strukturer i marmorliknande sandsten.<br />
Inuti en höjbar metallram blir hans<br />
CAD-modeller till solid verklighet, och<br />
även om han ännu inte lyckats skriva<br />
ut en hel byggnad ännu, så kanske det<br />
pekar vägen för framtidens arkitekter.<br />
Men kanske är det i det mikroskopiska<br />
som det största genombrottet döljer<br />
sig. Kirurgen Anthony Atalas team utvecklar<br />
just nu en metod för att skriva<br />
ut fungerande organ för transplantation.<br />
Genom att använda celler<br />
som material kan man bygga upp<br />
komplexa vävnader med inbyggda<br />
blodkärl, någonting som redan<br />
använts för att skriva ut en<br />
OSQLEDAREN #2<br />
//3d<br />
<strong>13</strong>
3d<br />
prototyp av en organisk mänsklig njure.<br />
Under ett seminarium har Atala beskrivit<br />
en liknande teknik där skadad vävnad<br />
som artärer och hud, skulle kunna repareras<br />
genom att skriva ut nya celler direkt<br />
på patientens kropp, lager för lager.<br />
eTT GenOmBrOTT för<br />
åTervinninGen<br />
I Seattle tävlas det årligen i rodd<br />
på farkoster byggda med plastflaskor.<br />
Bidragen är vanligtvis fantasifulla flottar<br />
av olika slag, men i årets tävling var<br />
ett bidrag en till synes vanlig jolle. Tre<br />
kreativa studenter hade smält sina plastflaskor<br />
och skrivit ut en båt med en 3Dskrivare,<br />
helt i enlighet med tävlingens<br />
regler.<br />
De båtbyggande studenterna<br />
startade sedemera välgörenhetsorganisationen<br />
Water for Humans. Entrerpenörer<br />
i fattiga länder ska få hjälp att<br />
bygga billiga skrivare som förvandlar<br />
plastskräp till regnvattensamlare och<br />
komposter. Mjukvaran ska vara gratis,<br />
och över internet kan nya innovationer<br />
delas och ge tekniken ännu fler användningsområden.<br />
14 Det vackra OSQLEDAREN resultatet efter #2 ca 2,5 timmars<br />
tuggande av 3Dskrivaren borta på Maskin.<br />
Miljön vinner på tekniken, även på<br />
andra sätt. I traditionell tillverkning går<br />
mycket av materialet till spillo när block<br />
etsas och skärs till de former som eftersöks.<br />
Dessa tillverkningsmetoder kallas<br />
för subtraktiva, i kontrast till additiva<br />
metoder som 3D-utskrift, där nästan<br />
inget material ödslas.<br />
ATT sKrivA uT eTT vAPen<br />
Ett mer kontroversiellt projekt<br />
är amerikanska Defense Distributed,<br />
vars syfte är att ta fram ett sjutvapen<br />
som kan tillverkas med relativt billiga<br />
skrivare. Materialen som används<br />
är ännu inte tillräckligt tåliga för att<br />
motstå de påfrestningar som krävs för<br />
att tillverka ett fungerande skjutvapen.<br />
Trots det visar projektet på ännu en del<br />
av samhället som tekniken skulle kunna<br />
förändra dramatiskt.<br />
En ideologi byggd på tron på eget<br />
ansvar och gränslös frihet ligger till grund<br />
för projektet, och männen bakom<br />
ser det som ett tekniskt hjälpmedel för<br />
att nå sitt politiska mål. De tänker sig<br />
hur ett skjutvapen i handen på varje<br />
människa, jorden runt, skulle förändra<br />
maktbalansen. Det är ett samhälle som<br />
de, till skillnad från de flesta, är ivriga<br />
att se förverkligas.<br />
TillBAKA På KTh<br />
Medan tankarna vandrat till de<br />
landvinningar som gjorts har vår<br />
anspråkslösa skrivare i M-huset tappert<br />
byggt en modell framför våra ögon. I<br />
två timmar har den kämpat med <strong>Osqledaren</strong>s<br />
logotyp, utskriven i vit plast<br />
och knappt tio centimeter hög. Trots<br />
det är det med andakt vi försiktigt tar<br />
ut den lilla modellen. Vi vet att vi kommer<br />
minnas den, på samma sätt som<br />
vi minns hur det lät att koppla upp sig<br />
på internet med 56k modem, eller hur<br />
människor för hundra år sedan mindes<br />
de första puttrande bilarna som knappt<br />
var snabbare än häst och vagn. De flesta<br />
revolutioner har en blygsam början, och<br />
så även denna, men om man ska tro visionärerna<br />
kan det komma att bli en av<br />
de största hittills.<br />
Föreställ dig vad George<br />
R.R. Martin med en åttaårings<br />
fantasi, deprimerad, tvångsmatad<br />
med historier om hjältar<br />
och prinsessor, på en av århundradets<br />
snedtrippar medan han försöker göra<br />
sin matteläxa skulle kunna skapa för tvserie.<br />
Resultatet är Adventure Time, en<br />
tv-serie du troligen inte sett – men absolut<br />
måste se.<br />
Adventure Time är vad en åttaåring<br />
tvångsmatad med historier om hjältar<br />
och prinsessor skulle kunna skapa. Det<br />
finns en ond magiker som snor prinsessor,<br />
och det är bara hjälten och hans<br />
magiska hund som kan rädda prinsessorna.<br />
Oftast genom att man springer<br />
upp till slottet där den onde magikern<br />
bor i och helt enkelt slå ner honom.<br />
Låter det stereotypt och tråkigt? Det är<br />
det också, i grund och botten. Adventure<br />
Time är som ett Super Mariospel – i<br />
grunden kan man bara springa och hoppa,<br />
men man bygger vidare på konceptet<br />
tills det blir något mycket mer.<br />
När man ser mer av serien ser man att<br />
bakom den enkla historien ligger ett sorgligt<br />
drag. Allteftersom märker man att<br />
den onde magikerna inte är särskilt ond,<br />
han är bara väldigt ensam. Han är bara<br />
9<br />
en socialt misslyckad människa som<br />
trots sina otaliga försök att bli vän med<br />
hjälten aldrig lyckas. Den onde magikerna<br />
är ondskefull inte för att han är ond,<br />
utan för att han är ensam, utstött och<br />
inte kan hantera sociala situationer. Sen<br />
är han ju lite smått galen också...<br />
Galenskap är också ett<br />
genomgående tema genom<br />
serien. Den som läst Moment<br />
22 vet hur galen den boken är,<br />
men också hur den totala galenskapen<br />
behandlas som något normalt, någonting<br />
vardagligt. På samma sätt är det i<br />
Adventure Time – flygande ernhörningar<br />
och prinsessor av godis behandlas<br />
som totalt normala saker. Känslan av se<br />
Adventure Time liknar den man får när<br />
man läser Moment 22, man accepterar<br />
galenskapen och blir själv lite småkonstig<br />
av det. På ett positivt sätt.<br />
Historien är också förvånansvärt<br />
djup. Händelser från säsong ett<br />
återkommer i säsong tre, och möten<br />
karaktärer emellan innan seriens början<br />
påverkar dem i serien. Just det att vara<br />
noggrann med allt som händer och låta<br />
det som utspelas innan historen börjar<br />
påverka känns mycket som det George<br />
R. R. Martin gör i sin bokserie A Song of<br />
//krönika<br />
adventure time!<br />
Ice and Fire (eller som tv-serien heter, A<br />
Game of Thrones). Förvisso är det inte<br />
lika komplicerat som i böckerna, men<br />
det är ändå fascinerande att se att det<br />
behandlas så seriöst.<br />
Låter det fantastiskt? Det är för<br />
att jag överdrivit lite. I slutändan så är<br />
Adventure Time en barnserie och det<br />
märks. Serien går aldrig fullt ut i det sorgliga<br />
utan måste ändå låta det vara lite<br />
positivt och lyckligt. Att en karaktär blir<br />
praktiskt taget mobbad får aldrig utforskas<br />
utan det hostas bara bort. Lika lite<br />
så kan galenskapen gå fullt ut även om<br />
den här tänjer gränserna för hur sjuk en<br />
serie för barn får vara.<br />
Adventure Time är en serie<br />
som är förvånansvärt bra. Det<br />
är inte lika tunga teman eller<br />
komplexa historer som berättas<br />
i en serie riktad enbart till vuxna,<br />
men för att vara en serie för barn är den<br />
ändå förvånansvärt vuxet. Adventure<br />
Time är en serie där man kan slappna av<br />
och skratta åt hur sjuk den är, det är en<br />
serie lika mycket för vuxna som för barn.<br />
marTin barkSTEn
ubrik //inTervju<br />
snäll kille,<br />
arga fåglar Har<br />
Patrick Liu är KTH:aren som<br />
började på kemiteknik, men<br />
följde sitt hjärta och bytte<br />
program. Med några omvägar<br />
till läraryrket och som<br />
producent på DICE jobbar han<br />
numer som Creative Director<br />
på finska Rovios nystartade<br />
Stockholms kontor, och<br />
stormtrivs.<br />
TexT//evA OlssOn<br />
fOTO//sTePhen KirK<br />
du missat fenomenet<br />
Angry Birds måste du bott<br />
isolerad i skogen de senaste<br />
åren. Fåglarna har fullkomligt<br />
erövrat världen i sin kamp mot de<br />
elaka grisarna som snott deras ägg. Folk<br />
spelar spelet överallt, de finns numera<br />
i godisform och fåglarna har lyckats<br />
ta sig till rymden med hjälp av NASA.<br />
Numera finns dessutom den världsberömda<br />
spelstudion på svensk mark.<br />
Rovio Stockholm slog upp sina portar<br />
för någon månad sen och idagväljer de<br />
att kalla sig «underhållningsstudio» snarare<br />
än «spelföretag», med ett så pass<br />
breddat koncept. <strong>Osqledaren</strong> har pratat<br />
med deras creative director Patrick Liu<br />
om vägen från kemiprogrammet till arga<br />
fåglar och mobilspel, en karriärväg man<br />
kan ta om man låter hjärtat styra ens val<br />
i livet.<br />
När skola skulle väljas var inte<br />
KTH det självklara valet, inte heller<br />
civilingenjör men tack vare en engagerad<br />
kemilärare föll valet på KTH och<br />
Kemiteknik, även om förstahandsvalet<br />
hade varit Datateknik. Efter två och ett<br />
halvt år kände Patrick att kemiteknik<br />
inte var rätt trots allt och följde magkänslan<br />
och tog steget över till Publiceringsteknik,<br />
det som idag är Medieteknik.<br />
Han valde att läsa klart kemidelen av sin<br />
utbildning och läste ett tag 200 % vilket<br />
egentligen inte var något större problem<br />
då kurserna på publiceringsteknik var<br />
intressanta och därför lätta att klara av.<br />
Rätt snabbt efter skolstarten fastnade<br />
han, som många andra, i studentlivet<br />
och identifierade sig med overallen<br />
och sektionen. Det började med Musikaliska<br />
Direktoriet på Kemiteknik, sedan<br />
skrev han för <strong>Osqledaren</strong> och slutade<br />
som directeur för Kårspexet innan han<br />
tog examen från KTH 2003. Han påpekar<br />
att balansgången mellan plugg<br />
och engagemang är svår och att det är<br />
upp till var och en att göra en avvägning<br />
för hur mycket tid och energi som<br />
ska läggas ner på vardera uppgift. Trots<br />
ett stort engagemang tog han examen<br />
på fem år (4,5 år var den tid som en civilingenjörsexamen<br />
beräknades ta på den<br />
tiden) och lyckades bli utexaminerad<br />
mitt i IT-kraschen. Patrick påpekar även<br />
att nätverket som alla som är engagerade<br />
i kåren har möjlighet att bygga är<br />
fantastiskt. Du lär känna personer med<br />
olika kompetenser från olika program,<br />
och lärdomarna av att leda en ideell organisation<br />
som Kårspexet är något han<br />
har med sig än idag från sitt jobb. Tyvärr<br />
har inte kemikunskaperna kommit till<br />
så mycket användning i yrkeslivet.<br />
Att han idag hamnade på Rovio var<br />
som du kanske vid det här laget förstår,<br />
inte självklart, inte ens spelbranschen<br />
var självklar när steget ut från KTH<br />
skulle tas, mitt i IT kraschen dessutom.<br />
Trots detta var Patrick aldrig arbetslös<br />
utan när han tog examen snubblade<br />
han över ett lärarjobb med inriktning på<br />
kemi och matematik i en högstadieskola.<br />
Det om något bidrog till hans ledarskapskompetens.<br />
– Att leda tonåringar var inte lätt, antingen<br />
satte man dem på plats, eller så<br />
åt de upp en, de var helt skoningslösa,<br />
säger han ödmjukt, dock fungerade hans<br />
ledarskap och de bråkiga ungdomarna<br />
lydde den unga, nyutexaminerade ingenjörsstudenten.<br />
Efter lärarjobbet blev<br />
han upplockad av ett litet konsultföretag<br />
som jobbade mot myndigheter, så som<br />
Försvarsmakten och Mölndals kommun.<br />
Jobbet som managementkonsult visade<br />
sig inte vara Patricks kall utan ganska<br />
snabbt sökte han sig vidare från konsultjobbet<br />
till dataspelsbranschen.<br />
Spelföretaget Starbreeze i<br />
Uppsala fick en öppen ansökan<br />
av Patrick där han påpekade att<br />
de kanske skulle behöva en projektledare,<br />
då studion inte utannonserade<br />
någon speciell tjänst. Där pekade<br />
han på sina kvalitéer inom projektledning<br />
som han samlat på sig genom åren<br />
samt de kunskaper han hade inom spel,<br />
och framförallt från demoscenen. Det<br />
var ett lyckat drag, och helt oväntat fick<br />
han jobbet år 2005. Efter knappt två år<br />
på Starbreeze blev Patrick headhuntad<br />
16 OSQLEDAREN #2<br />
OSQLEDAREN #2<br />
17
ubrik<br />
“är det någonstans man verkligen<br />
har råd att misslyckas så<br />
är det i skolan. så det är bara<br />
att köra – misslyckas man<br />
så misslyckas man”<br />
av DICE och bytte tågpendlande till<br />
Uppsala varje dag mot den stora studion<br />
vid Slussen. Redan på Starbreeze<br />
förstod han att det fanns en kreativ ådra<br />
hos honom som sedan gjorde att han<br />
landade en producentroll på DICE. Hos<br />
DICE innebär det att man som producent<br />
är kreativ ledare för spelet. Patrick<br />
hade en omfattande roll mot slutet på<br />
DICE som produktägare där han hade<br />
ansvaret för att peka ut riktningen för<br />
spelet, men även marknadsföring, testning<br />
av spelet samt affärerna som skedde<br />
runt omkring spelet. Under sina år på<br />
DICE jobbade Patrick framförallt med<br />
Battlefieldserien samt Medal of Honour<br />
som gjordes tillsammans med EA:s Los<br />
Angeles-studio, där Patrick var ansvarig<br />
för multiplayerdelen.<br />
Något som är viktigt, och som styrt<br />
Patricks val under hela sitt liv är att han<br />
verkligen vill brinna för det han gör.<br />
Mot slutet kände han att glöden slocknade<br />
lite på DICE och när Rovio i våras<br />
annonserade ut att de skulle starta en ny<br />
studio var han inte sen på att söka sig in.<br />
Tillsammans med sin före detta kollega<br />
på DICE, Oskar Burman, bestämde de<br />
sig för att starta upp Rovios stockholmsstudio.<br />
De ville pröva något nytt, helt<br />
enkelt, och i och med Rovio kom den<br />
möjligheten. Rovio är det bästa av två<br />
världar, samtidigt som det är en startup<br />
i Stockholm finns den finansiella<br />
tryggheten för HR-frågor samt juridiska<br />
frågor att tillgå i Finland. Men samtidigt<br />
PATriCK liu<br />
nAmn patrick liu<br />
född 1979<br />
sTuderAT kth, kemiingenjör, samt<br />
publiceringsteknik<br />
jusT nu creative DirectOr på rOviO<br />
då Directeur på kårspexet, prOgrammeringsassistent<br />
på naDa<br />
däremellAn lärare, jObbat på labb i<br />
usa, prODucent på Dice<br />
var start-up-aspekten lockande – att få<br />
möjligheten att gräva ner sig i saker som<br />
behöver göras. Vem ska beställa datorerna?<br />
Hur sköts städningen? Efter att<br />
ha jobbat i en så stor koncern som DICE<br />
där allt fungerar är det en härlig omväxling<br />
att bygga upp en hel studio på två<br />
personer, även om de planerar att vara<br />
ett trettiotal redan i vår.<br />
“Han är störst och<br />
har ingen speciell<br />
kraft utan bara brute -<br />
forcear – han bara kör<br />
och är enkel.”<br />
– Patrick Liu om favoritfågeln<br />
<strong>Osqledaren</strong> frågade om<br />
Patrick hade något tips till<br />
oss studenter som fortfarande<br />
pluggar och som inte<br />
kommit ut ur KTH-bubblan och rådet<br />
vi fick var engagera sig och jobba<br />
tillsammans med olika människor.<br />
– Genom engagemang och projekt<br />
tillsammans med andra lär man sig att<br />
jobba med folk, stöta på problem, arbeta<br />
tillsammans, stöta på folk man inte gillar<br />
men måste arbeta med ändå. Sådant<br />
som händer i verkligheten också, men<br />
lika bra att lära sig tackla det redan i<br />
skolan. Är det någonstans man verkligen<br />
har råd att misslyckas så är det i<br />
skolan. Så det är bara att köra, misslyckas<br />
man så misslyckas man. Man har inte<br />
så mycket att förlora jämfört med resten<br />
av livet så det är bara att satsa tycker jag.<br />
Något han önskade att han vetat<br />
som student på KTH som Patrick vet<br />
idag är att våga lita på sin magkänsla<br />
och att den tanken som först dyker upp<br />
i huvudet är oftast rätt. Att man måste<br />
våga lita på sina instinkter och gå dit<br />
man egentligen vill istället för att harva<br />
på i sina gamla hjulspår för att det är<br />
bekvämt och tryggt. Man måste fråga<br />
sig vad man har att förlora på att ta<br />
steget utanför sin comfort zone? Patrick<br />
visste till exempel inte vad han skulle<br />
göra efter sin examen från KTH, och han<br />
påpekar att det inte finns något facit<br />
man som civilingenjörsstudent bör följa<br />
– utan att vi alla måste hitta vår egen väg<br />
att gå. Han tycker inte heller att man ska<br />
oroa sig eller planera för långt in i framtiden,<br />
edtersom att det inte finns något<br />
rätt eller fel. Samtidigt påpekar han att<br />
när man väl hittat rätt en gång så vet<br />
man hur den känslan är och därför har<br />
lättare att se när nästa sak som är rätt<br />
för en dyker upp.<br />
Sist men inte minst var <strong>Osqledaren</strong><br />
tvungna att ta reda på vilken av de arga<br />
fåglarna som var favoriten. Det visade<br />
sig vara den gröna i Angry Birds Space.<br />
– Han är störst och har ingen speciell<br />
kraft utan bara bruteforcear – han bara<br />
kör och är enkel.<br />
Citatet speglar Patricks lugna,<br />
men väldigt ödmjuka personlighet väldigt<br />
bra och med denna intervju hoppas<br />
vi att du som KTH-student insett att det<br />
bara är att köra på magkänslan och staka<br />
upp din egen väg i arbetslivet så kommer<br />
du nog en dag bli en lika framgångsrik<br />
och lycklig själ som Patrick.<br />
18 OSQLEDAREN #2<br />
OSQLEDAREN #2<br />
//rubrik<br />
19
Foto: Mike Benveniste, Improbable Research<br />
ig nobel<br />
ungefär som som vanliga nobel – men ändå inte<br />
Ig nobel är en lättsammare version av det<br />
svenska nobelpriset. Här delas priser ut till<br />
udda, obskyr och alldeles alldeles underbar<br />
forskning. Galan har funnits sedan 1991 och<br />
skapades av en amerikansk snubbe som ville<br />
att man skulle premiera forskning som vid<br />
första anblicken får folk att skratta för att<br />
sedan tänka efter. I början ansågs priset som<br />
ett hån mot forskare men det har vunnit<br />
mark i takt med att dess anseende ökat. Nu<br />
för tiden tackar nästan ingen nej till priset,<br />
PsyKOlOGi<br />
[Leaning to the left makes the Eiffel Tower<br />
seem Smaller]<br />
Studien gav teamet vinsten av årets<br />
psykologipris. Det är dock inte bara Eiffeltornet<br />
som verkar mindre då man lägger<br />
huvudet på sned. Studien visar att då<br />
man lutar sig åt vänster och uppskattar en<br />
kvantitet blir de värden man uppskattar<br />
lägre, och vice versa. Detta eftersom vi<br />
vanligtvis tänker oss siffror som ökande<br />
åt höger och minskande åt vänster.<br />
fluidmeKAniK<br />
[Walking with coffee: Why does it spill?]<br />
Priset går till gruppen bakom studien<br />
«Walking with coffee, why does it spill?». I<br />
sökandet efter svaret på denna eviga fråga<br />
fördjupade sig teamet i research om dynamiken<br />
bakom skvätt.<br />
20 OSQLEDAREN #2<br />
trots att pristagarna måste betala sin resa<br />
till Harvards Sanders Theatre med pengar<br />
från egen ficka. I Sanders vackra lokaler<br />
trängs tusentals färgglada åskådare som<br />
visar sin uppskattning genom att kasta pappersflygplan<br />
på scenen. Dessa sopas årligen<br />
bort av den beryktade Keeper of The Broom,<br />
förutom år 2005 då han tyvärr var tvungen<br />
att närvara vid den riktiga Nobelgalan, eftersom<br />
att han vann nobelpriset i fysik. Som<br />
återgäldande för den bevingade kärlek som<br />
vinnare 20<strong>12</strong><br />
fysiK<br />
[Shape of a Ponytail and the Statistical<br />
Physics of Hair Fiber Bundles]<br />
Sätt upp håret med en tofs och du får<br />
en hästsvans. Beräkna alla krafter som<br />
rör och formar håret i denna hästsvans<br />
och du får Ig Nobelpris i Fysik.<br />
fred<br />
Diamanter är fredens bästa vän. Så<br />
fredspriset gick givetvis till företaget<br />
som omvandlar gammal rysk ammunition<br />
till nya diamanter. Nanodiamanter<br />
för att vara exakt, men hey, var inte så<br />
kräsen vi pratar fortfarande om diamanter.<br />
Av ammunition.<br />
Kemi<br />
Johan Pettersson vann detta pris för<br />
Sverige och Rwanda då han löste en gåta<br />
med nybyggda hus i Anderslöv. Här hade<br />
invånarnas hår blivit grönt. Detta eftersom<br />
koppar luckrats upp från rören över<br />
natten då varmvatten vilat i dem.<br />
TexT//Anders nilssOn OCh mATildA KABA-liljeBerG<br />
illusTrATiOn//KArl BOlmGren<br />
Ig Nobelgänget blir utsatt för har de skapat<br />
ett system för att göra galan så trevlig som<br />
möjlig för åskådarna, genom att hålla talen<br />
korta och konsisa. Det geniala systemet<br />
består av att den åttaåriga flickan Sweetie<br />
Poo resolut kliver in på scenen och högt<br />
börjar proklamera «Please stop. I’m bored!”<br />
när hon tröttnat på talaren. Hon fortsätter<br />
sedan tålmodigt med detta tills talaren tvingas<br />
av scenen.<br />
liTTerATur<br />
[Actions Needed to Evaluate the Impact of<br />
Efforts to Estimate Costs of Reports and<br />
Studies]<br />
För sin rapport om rapporter om rapporter<br />
som rekommenderar förberedandet<br />
av en rapport om en rapport om<br />
rapporter om rapporter fick US Government<br />
General Accountability Office ett<br />
självklart pris i litteratur.<br />
AKusTiK<br />
[SpeechJammer: A System Utilizing Artificial<br />
Speech Disturbance with Delayed Auditory<br />
Feedback]<br />
Genom att återspela för en person det de<br />
just sagt med en väldigt kort fördröjning<br />
får man dem-em att-tt hålla-lla ty.. äh jag<br />
ger upp. Speech Jammer är en maskin<br />
som gör detta, dessutom kan man ställa<br />
in den på den person i en grupp man önskar<br />
censurera.<br />
AnATOmi<br />
[Faces and Behinds: Chimpanzee Sex Perception]<br />
Schimpanser känner igen sina vänner<br />
från bilder på deras rumpor. Forskningsteamet<br />
som vann priset i anatomi<br />
såg at schimpanser kunde koppla ihop<br />
rätt rumpa med rätt schimpanskompis,<br />
memory-style.<br />
rumPhiCKA<br />
[Termination of intractable hiccups with<br />
digital rectal massage]<br />
Två separata forskargrupper fick<br />
priset i medicin 2006 för sina oberoende<br />
upptäckter att ett finger i<br />
rumpan kan bota långvarig hicka,<br />
med enda bieffekt at patientens<br />
ögon poppade ut av chocken. Vi antar<br />
att detta är en vidareutveckling av<br />
att hoppa fram bakom ett hörn och<br />
skrika bu.<br />
hAlvsmArTA råTTOr<br />
[Effects of Backward Speech and Speaker Variability<br />
in Language Discrimination by Rats]<br />
År 2007 gick priset i Lingvistik till forskare<br />
som gjorde den fantastiska upptäckten<br />
att råttor inte alltid kan förstå skillnaden<br />
mellan japanska som pratas baklänges och<br />
holländska som pratas baklänges. För att<br />
rättfärdiga forskarna så vill vi trycka på<br />
att man försökte finna likheter mellan<br />
mänskliga spädbarn och andra djur för<br />
att öka förståelsen av språkets utveckling,<br />
men vad man lyckades med var att visa att<br />
råttor – ibland – inte är bra på baklängesjapanska.<br />
BAjseTs TryCK<br />
[Pressures produced when penguins poo:<br />
calculations on avian defaecation]<br />
Artikeln vann priset i fluiddynamik år<br />
2005. Forskarna avslutar med att nämna<br />
att om frågan om fåglarna väljer riktningen<br />
i vilken de bajsar eller om detta beror<br />
på yttre faktorer kan endast besvaras med<br />
ytterligare en resa till Antarktis. Vi gissar<br />
att företagen står på rad för att få sponsra<br />
expeditionen.<br />
mediCin<br />
[Colonic gas explosion during therapeutic<br />
colonoscopy with electrocautery]<br />
Tack Frankrike för forskningen som<br />
minimerar chansen att patienten att explodera<br />
under en koloskopi!<br />
ig nobel-pris vi minns<br />
vAniljdynGA.<br />
[Novel Production Method for Plant Polyphenol<br />
from Livestock Excrement Using<br />
Subcritical Water Reaction]<br />
Priset i kemi gick år 2007 till forskare<br />
som upptäckte att man med lite enkla<br />
förädlingsmetoder kan extrahera vaniljsmak<br />
ur kobajs. Visst går det att äta men<br />
vill man göra det? För att hedra pristagarna<br />
så så introducerade ett glassbolag<br />
i Massachusetts en ny smak med namnet<br />
Yum-a-Moto vanilla twist, döpt efter huvudforskaren<br />
Mayu Yamamoto.<br />
dePrimerAnde COunTrymusiK<br />
[The Effect of Country Music on Suicide]<br />
2004 år pris i medicin går till forskarna<br />
som fann ett direkt samband mellan<br />
mängden självmord och country musik<br />
som spelas av radiostationer. Tydligen är<br />
countrymusik deprimerande. Hur sambandet<br />
uppmärksammades är lite luddigt<br />
men vi gissar att någon av forskarna har<br />
blivit mobbad av en countryartist. Om<br />
korrelationen är sann så skulle countrymusikens<br />
darrande toner kunna bli ett<br />
starkt vapen i kampen mot en överbefolkad<br />
jord.<br />
snusKiGA änder<br />
[The first case of homosexual necrophilia in<br />
the mallard Anas platyrhynchos]<br />
Kanske den märkligaste artikeln någonsin<br />
publicerad. Rubriken lyder: Det första<br />
fallet av homosexuell nekrofili hos<br />
gräsänder. Artikeln vann biologipriset år<br />
2003. Den går in på djupet av den snuskiga<br />
andens handling och beskriver förloppet<br />
med orden «Bredvid den uppenbart<br />
döda anden stod en annan andhane som<br />
besteg liket och började kopulera med stor<br />
kraft.» Cudos till anden som inte lät sig<br />
hindras av nyfikna fågelskådare.<br />
//deT andra PriseT<br />
neurOveTensKAP<br />
[Neural correlates of interspecies perspective<br />
taking in the post-mortem Atlantic<br />
Salmon: An argument for multiple comparisons<br />
correction]<br />
Kunskap är ett tvåeggat svärd. Med<br />
moderna verktyg kan hjärnforskare hitta<br />
hjärnaktivitet var som helst. Även i döda<br />
fiskar.<br />
simmA GenOm sirAP<br />
[Will humans swim faster or slower in<br />
syrup?]<br />
Om du någonsin har legat sömnlös och<br />
funderat på om man kan simma snabbare<br />
genom sirap eller vatten så kan du<br />
sluta klura nu. År 2005 gick kemipriset<br />
till ett forskarlag som har lyckats svara<br />
på den eviga gåtan. Svaret; man simmar<br />
lika fort genom båda.<br />
sillfisAr<br />
[Sounds produced by herring (Clupea<br />
harengus) bubble release]<br />
År 2004 gick priset i biologi till svenska<br />
forskare för deras studier angående sillars<br />
kommunikation via pruttar. Tro det eller<br />
ej, men upptäckten har stora politiska<br />
konsekvenser då det har visat sig att<br />
ljudet som antagits vara ryska ubåtar i<br />
Östersjön troligen bara är pratglada sillar<br />
som inte har lärt sig när det är läge att<br />
knipa.<br />
AnTiKrisTen GOrBAChev<br />
[Gorbachev! Has the Real Antichrist Come?]<br />
År 1993 gick priset i matematik till<br />
statistikern Robert W. Faids fantastiska<br />
prestation att räkna ut den exakta sannolikheten<br />
att Mikhail Gorbachev<br />
är antikrist. Hans noggranna<br />
beräkningar och användande av<br />
tillgänglig data gav till slut den<br />
exakta sannolikheten 1 på 710<br />
609 175 188 282 000.<br />
Så troligen är inte<br />
Gorbachev bringaren<br />
av undergång.
nobel nigHtcap<br />
– festen där du är långt ifrån smartast<br />
Det börjar dra ihop sig till<br />
kårens mest storslagna fest<br />
på fyra år. Det handlar om<br />
festen som enligt Nobelstiftelsen<br />
inte får kallas Nobelbankettens<br />
officiella efterfest, men som ändå förknippas<br />
starkt med den. Det handlar om<br />
en fest som det ryktas att kungen varit<br />
på, men som det inte finns några säkra<br />
källor på. Det handlar om Nobel Night-<br />
Cap, festen som det är mycket hysch-hysch<br />
kring och som det är få förunnat att<br />
bli bjudna på. OL träffade projektledaren<br />
Marianne Fjelberg och näringslivsansvariga<br />
Nina Morawetz för att prata lite<br />
om den stundande festen.<br />
Något som många säkert har hört<br />
om och kanske rent av blivit upprörda<br />
över är det faktum att åtminstone de<br />
två senaste gångerna THS anordnat<br />
festen gick man back med flera hundra<br />
tusen kronor. Festen skulle egentligen<br />
inte kosta kåren någonting, alla pengar<br />
skulle komma från sponsring, men istället<br />
blev det i slutändan studenterna som<br />
fick betala.<br />
– I år har man lagt tryck på, redan<br />
från början, att det inte finns en chans<br />
i världen att THS kommer att betala ett<br />
underskott, berättar Marianne. I år har<br />
vi lagt upp flera stegbudgetar, så beroende<br />
på vilket sponsorbelopp vi drar in<br />
förhåller vi oss till en viss budget.<br />
En av de anledningar som gavs till<br />
förra gångens misslyckande var att<br />
sponsorerna drog sig ur väldigt<br />
sent, bara en kort tid innan festen.<br />
Detta var möjligt eftersom man<br />
faktiskt inte skrivit något kon-<br />
trakt med sponsorerna.<br />
– Jag skulle säga att vi ligger bra till<br />
med årets sponsring och jag tror att vi<br />
kommer dra in allt som vi siktade på i<br />
början, menar Marianne. Vi handlar<br />
efter det vi har kontrakt på. Nu har vi<br />
kontrakt på ett visst belopp men har<br />
fått «ja» på ett annat belopp, men vi<br />
förhåller oss till en budget som tillsäger<br />
det belopp som vi har kontrakt för.<br />
Detta innebär alltså att man i år<br />
bara använder upp de pengar som man<br />
är helt säkra på att få. Detta för att det<br />
ligger i allas intresse – projektgruppens,<br />
THS och medlemmarnas – att gå plus på<br />
det hela.<br />
När det gäller just kårmedlemmarna<br />
är det få förunnade som faktiskt<br />
får en möjlighet att gå på festen. Det är<br />
traditionellt så att de som är bjudna på<br />
Nobelbanketten också får en inbjudan<br />
till Nobel NightCap. Någon gästlista<br />
finns det inte tillgång till, den ger Nobelstiftelsen<br />
inte ut.<br />
– Det inte så svårt att räkna ut vilka<br />
som är bjudna till banketten, så vi bjuder<br />
in dem. Och vi spånar själva på<br />
vilka som kan tänkas<br />
komma.<br />
TexT//KATjA rAnTAlA<br />
fOTO//sTePhen KirK<br />
På frågan om det kommer några<br />
kändisar till festen svarar Marianne:<br />
– Vi kan ju inte lova något och vi ger<br />
inte ut vår gästlista. Men förra året<br />
twittrade Carl Bildt om festen och två<br />
högt uppsatta ministrar var där.<br />
Madde och Chris är inbjudna och det<br />
är för den delen resten av kungafamiljen<br />
också. Men hur gör man då för att själv<br />
få tag i en biljett och möjligheten att<br />
festa med celebriteter?<br />
– Det är ju ganska stängt, men det är<br />
klart att det är möjligt att komma in,<br />
säger Marianne. Till exempel kan man<br />
vara med i olika utlottningar.<br />
– Våra samarbetspartners kommer<br />
lotta ut biljetter via oss och de bjuder då<br />
indirekt in studenter, lägger Nina till.<br />
Och att crasha festen verkar inte<br />
vara en särskilt lätt uppgift. Det kommer<br />
finnas mycket vakter för att säkra<br />
huset och dess gäster.<br />
– Vi kommer att ha ett väldigt stort<br />
säkerhetspådrag i och med att det är<br />
så pass viktiga människor i byggnaden,<br />
förklarar Nina. Så att försöka bryta sig<br />
in är inte något jag rekommenderar. Det<br />
är inte värt. Det lättaste är nog att man<br />
flörtar till sig en plats som date till<br />
någon i projektet.<br />
Lyckas man inte med att få<br />
tag i en biljett får man<br />
Marianne Fjelberg<br />
snällt sätta sig ner och plugga till tentorna<br />
istället. Festen äger rum på måndagen<br />
i tentaveckan. Det är en tid när Nymble<br />
vanligtvis brukar vara fyllt till bredden<br />
med studenter som sitter och kämpar<br />
med alla ekvationer och liknande. I år<br />
blir det dock annorlunda. Från och med<br />
den första december stängs plan tre ner<br />
och successivt stängs hela huset. Den<br />
sjunde bommar Nymble helt igen. Frågan<br />
är ju då vart alla ska ta vägen, när<br />
alla studieplatser som Nymble erbjuder<br />
försvinner?<br />
– Tyvärr hamnar Nobeldagen på måndagen<br />
i tentaveckan i år. Klockan 16:00<br />
den sjunde december stänger Nymble<br />
helt, så säg att studenter inte pluggar på<br />
kvällar, då är det bara helgen man tappar<br />
och in i tentaveckan. Vi tycker verkligen<br />
att det är jättedumt, men det är lite<br />
sådant man får acceptera när det händer<br />
vart fjärde år och vi har lagt tighta scheman<br />
för uppbyggnad.<br />
Med en fest som kräver<br />
flera dagars uppriggning<br />
och så mycket utrymme<br />
undrar man kanske vad de<br />
bjudna faktiskt har att förvänta sig.<br />
– Allt, säger Nina, vi har låtit det faktum<br />
att Nobelfesten är ett svenskt pris<br />
influera temat.<br />
– Ja, du kan förvänta dig det du inte<br />
förväntar dig, instämmer Marianne.<br />
//hAr ni fesT, eller?<br />
vem är mAriAnne fjelBerG?<br />
Sedan hon gick på som projektledare<br />
har hon varit halvtidsarvoderad och<br />
sitter med i THS ledningsgrupp. Just<br />
nu har hon studieuppehåll för att kunna<br />
dedikera all sin tid åt festen.<br />
– Man ska ju inte bränna ut sig själv, menar<br />
hon.<br />
Vad är din roll som projekledare?<br />
- Min roll är att se till att allting flyter på<br />
och att tänka på alla detaljer. Jag vårdar<br />
relationer och ser till så att alla mår bra.<br />
Sedan är det väldigt mycket administrativt<br />
och jag har hjälpt till med sponsen som det<br />
varit väldigt högt tryck på i år. Vi vill göra<br />
en häftig fest men inte gå back.<br />
Vilken nobelpristagare skulle du vilja<br />
hänga med på festen?<br />
– Jag skulle nog välja Yamanaka (Shinya<br />
Yamanaka fick Nobelpriset i medicin tillsammans<br />
med John Gurdon – reds. anm.).<br />
Han kommer från Japan där det har varit<br />
ett jättesvårt år. Vi har haft kontakt med<br />
en sponsor från Japan som berättat att<br />
det varit «the great disaster» sedan Fukushima.<br />
Det här är den första stora internationella<br />
grejen som hänt i Japan sedan dess<br />
och som fått Japan att glömma det hemska<br />
som hände och istället fokusera på det här<br />
häftiga. Jag skulle vilja prata med honom<br />
om hur det känns att han har dragit upp ett<br />
helt folk och gjort dem lite mer lyckliga och<br />
stolta över sitt land.<br />
22 OSQLEDAREN #2<br />
OSQLEDAREN #2<br />
Nina Morawetz<br />
fem snABBA Till mAriAnne<br />
Nobelbanketten<br />
Kaffe<br />
Nobel NightCap<br />
Té<br />
Sveriges Norges<br />
nobelpris nobelpris<br />
- Det där är ju taskigt, jag är ju<br />
norska. Jag skulle nog säga Sveriges<br />
eftersom vi pluggar på KTH<br />
och de är akademiska priser.<br />
Fredspriset är inte akademiskt på<br />
samma sätt.<br />
Nobelpriset<br />
Ig Nobel-priset<br />
Fyllekäk «Dagen efter»<br />
-brunch<br />
- Då frossar jag.<br />
5<br />
vAd är nOBel niGhTCAP?<br />
Nobel NightCap, NNC, är en fest som arrangerats<br />
sedan 1978, då en student tyckte att Nobelbanketten<br />
slutade för tidigt eftersom det ändå<br />
var festen för att fira ett av de största prisen i<br />
världen, Nobelpriset that is. Fram till idag har festen<br />
vuxit och istället för en vanlig enkel efterfest<br />
är det idag ett storslaget firande. De fyra kårerna<br />
i Stockholm som turas om att arrangera festen är<br />
de på SU, KI, Handels och 5KTH. källa: nobelnightcap.se<br />
23
BäStA GLöGGEN<br />
Julen för med sig många saker, varav en av dessa är glögg. Har du tröttnat på det gamla vanliga? Gillar<br />
du att prova något nytt? Eller är du en helt ny glöggdrickare och vet inte vad du ska köpa? No worries.<br />
<strong>Osqledaren</strong> satte sig ner i vanlig ordning för att testa på hela 22 stycken glöggsorter - allt för att hjälpa dig<br />
hitta i det stora glöggträsket. Vilken sort blir du sugen på att värma dig med i vinter?<br />
Testet är väldigt ovetenskapligt, och testförrättarna bestod av ~22 medlemmar ur OL-redaktionen med<br />
olika bakgrund och smakpreferenser. De blev ombedda att bedöma glöggen<br />
efter doft, smak, och upplevelse, samt betygsätta glöggen på en skala mellan 1–5.<br />
GOd jul GlöGG, 2,2 %<br />
Doft: Pepparkakig. Smak: Lite nejlika, varm saft. Upplevelse:<br />
Påminner om en dagisutflykt. Flaskan är inte den snyggaste och<br />
glöggen är väldigt söt och saftaktig – tyvärr lite intetsägande. Då<br />
den testades först blev den något av en referensglögg för testet.<br />
BeTyG<br />
3,2<br />
hAGA sTArKvinsGlöGG lAKriTs, 15 %<br />
Doft: Lakrits, hostmedicin. Smak: Hostmedicin möter turkisk peppar.<br />
Upplevelse: Som en misslyckad kombo av den värsta glögg<br />
och den värsta lakrits. Är nog dock najs som varm shot. Flaskan är<br />
bedrägligt fin – «som ett skogsrå som lurar ut en i lakritsträsket».<br />
1,3<br />
herrljunGA APelsin/ChOKlAd, 2,2 %<br />
Doft: Förförisk choklad. Smak: Choklad. Upplevelse: «Ischoklad!»<br />
utbrister Anders, och jag frågar «Till smak eller doft?» «Ja… både<br />
och. Jag bara skrek ‘ischoklad’.» Redaktionen säger att den nog är<br />
najs i en termos med rom, under en solig skiddag. Annars funkar<br />
den som aperitif men inte primärglögg, då den inte riktigt känns<br />
som... glögg.<br />
3,1<br />
herrljunGA KörsBär/liKör, 2,2 %<br />
Doft: Körsbärsgodis. Smak: Cocktailkörsbär. Upplevelse: «Någon<br />
borde straffas för det här.» «Luktar och smakar fel.» Syntetisk körsbärssmak<br />
verkar inte vara en höjdare hos redaktionen. Eftersmaken<br />
beskrivs både som mandelmassa och brända däck.<br />
1,5<br />
iKeA GlöGG, 0 %<br />
Doft: Svartvinbärsté. Smak: Svartvinbär. Upplevelse: Ikeas glögg<br />
beskrivs som en charterversion av glögg, att den mest smakar saft<br />
med kryddor. Redaktionen frågar sig vart julen tog vägen och varför<br />
denna glögg ens får kallas glögg. 19 kr.<br />
2,1<br />
TexT//CArOline ArKensOn<br />
fOTO//elisABeTh inGvAr<br />
vinTerGlöd eKO, 10 %<br />
Doft: Spritig, på ett bra sätt. Smak: Vinaktigt, lite ingefära. Upplevelse:<br />
Mer vin än saft. Bra att ha hemma för att bjuda på.<br />
Glöggen gör inte så mycket väsen av sig – aningen medioker. Syrlig,<br />
som ekologiskt brukar vara.<br />
eKO<br />
1:a<br />
2,5<br />
BlOssA läTTGlöGG, 2,2 %<br />
Doft: Svag glögg. Smak: Varm, avslagen Pommac, eller som en<br />
piggelin. Upplevelse: En helt okej, mjuk men lite för sliskig glögg.<br />
Redaktionen föreslår att den nog är godare om den spetsas.<br />
2,2<br />
herrljunGA PärOn/COGnAC, 2,2 %<br />
Luktar: Doftar svagt av spya. Fjortisfylla. Smak: Varm päroncider.<br />
Upplevelse: När doften av spya nämns blir den för många i redaktionen<br />
odrickbar. Martin säger att «Man blir inte så jävla taggad på<br />
den här.» Kanske passar den bättre kall? Päron och glögg verkar i<br />
vilket fall inte samarbeta väl.<br />
1,1<br />
mATildAs GlöGG, minsT 5 %, mAx 25 %<br />
Doft: Stickande. Smak: Fyllig. Upplevelse: Riktigt god. För<br />
tankarna till portvin och den upplevs kanel-ig, men kanske lite<br />
väl stark. «Kontrasten blev så kraftfull också efter att ha druckit<br />
det där joxet», säger Olof och pekar på en annan glögg i testet.<br />
Läs receptet för Matildas glögg: [ http://bit.ly/ol_glogg ]<br />
4,6<br />
GryThyTTAn sKOGsGlöGG, 15 %<br />
Doft: «Mmm... Gott». Smak: Sur. Upplevelse: Redaktionen delas<br />
upp i två läger, där det ena tycker att glöggen är perfekt och en riktig<br />
vuxenglögg, och där det andra anser att glöggen är obehaglig. De två<br />
lägren är dock överens om att den «slår till» och är plötslig – skillnanden<br />
ligger i om man anser det vara bra eller dåligt.<br />
3,9<br />
sATurnus whisKyGlöGG, 1,2 %<br />
Doft: Rökig kåta, mumsig skogsutflykt. Smak: Rökig. Som skog och<br />
cigarr. Upplevelse: Att det bara är ett stänk av whisky i glöggen är<br />
lite av en besvikelse för redaktionen, som gillar glöggen men önskar<br />
mer av whiskysmaken. «Den är som saft... fast vuxensaft».<br />
3:a<br />
eKO<br />
3,6<br />
BlOssA yuzu/inGefärA, 15 %<br />
Doft: Ingefära madness. Smak: Ingefära/rabarber/wasabi. Upplevelse:<br />
Absurd! Mer spännande än god. «WTF?» Nej, att detta är en<br />
glögg håller inte redaktionen med om. Och frågan alla ställer sig lyder:<br />
“vad är yuzu?”<br />
2,2<br />
BlOssA linGOn, 2,2 %<br />
Doft: Inget speciellt. Smak: Lingondricka. Upplevelse: Lingon, lingon,<br />
lingon. Som att dricka lingondricka till köttbullarna på IKEA.<br />
En bra upplevelse, alltså. En mysig, varm bärdryck med lagom mycket<br />
lingonsmak.<br />
3,1<br />
sATurnus hAllOnlAKriTssKAlle, 0 %<br />
Doft: Hallonlakritsklubba. Smak: Hallonlakritsklubba. Upplevelse:<br />
Ingen glögg, men dock en godisaktig groggbas. Lite för söt och<br />
påminner lite för mycket om sirap. Redaktionen hade därför velat se<br />
en lite tyngre variant av denna glögg, som inte är lika mycket godis.<br />
2,8<br />
herrljunGA linGOn/PePPArKAKA, 2,2 %<br />
Doft: Tebutik. Smak: Stearinljus. Upplevelse: En glögg som smakar<br />
både tvål, bränt och fabrik, samt som upprör. Den smakade inte<br />
pepparkaka<br />
1,4<br />
TeGnér & sOn eKO wilKens fAT, 14,5 %<br />
Doft: Kardemumma. Smak: Kryddigt och gammeldags. Upplevelse:<br />
Det här är en riktig glögg! Glöggen med stort G. Redaktionen<br />
blir glad, trots att den är lite besk. Den är väldigt god och smakar<br />
länge. Perfekt att bryta av mot sin favoritglögg.<br />
slAsKen - En Salig blandning. prOcEnTHalT Okänd. priS OvärdErlig.<br />
Doft: Lakrits. Smak: Lakrits<br />
och svartvinbärssaft Upplevelse:<br />
Anders provsmakar häxblandningen,<br />
numera döpt till<br />
Kräkhäxan, och tar en andra<br />
klunk för att fånga upp en<br />
mandel. Krähäxan var kall, och<br />
3,9<br />
mandeln var inte god. Jag frågar<br />
Anders om den har en hint av<br />
kräk. «Nää... alltså... nää... den<br />
smakar inte kräks. Lakritsen tar<br />
över» svarar Anders innan han<br />
tar en sip till... Vi får även höra<br />
från ett håll att «På Kemi... Om<br />
BlOssA sTArKvinsGlöGG med rOm, 21 %<br />
Doft: Sticker i näsan, som en käftsmäll. Smak: Lite rom, men mest<br />
sprit. Upplevelse: Den osar och sticker i ögonen, och smakar för<br />
mycket sprit. Stephen föreslår att den passar lite vuxnare personer<br />
vid ålder «typ 90, 100 år..»<br />
Anders dricker något så brukar<br />
vi andra låta bli. Det är en standard.»<br />
och Anders konstaterar att<br />
«Det är konstigt, men vettigt.<br />
Folk kan liksom inte stänga av<br />
sina smaklökar som man bör<br />
kunna.»<br />
2:a<br />
eKO<br />
2,8<br />
BlOssA AlKOhOlfri GlöGG, 0 %<br />
Doft: Nada. Smak: Klassisk glögg. Upplevelse: En referensglögg -<br />
en glögg som smakar så som man tänker sig att en glögg ska smaka.<br />
Lite trist och lite för traditionell i jämförelse med allt annat crazy<br />
som provas under kvällen.<br />
2,3<br />
dufvenKrOOKs vinGlöGG, 10 %<br />
Doft: Kanel. Smak: Kardemumma. Upplevelse: Den vänder sig<br />
och kapsejsar i munnen. Den är som ett feldimensionerat recept<br />
som utmynnat i en bulle där kardemumma använts istället för mjöl.<br />
Referensen “som att hångla med en diskmaskin” ges.<br />
2,5<br />
sATurnus GlöGG med ChOKlAd, 2,2 %<br />
Doft: Choklad. Smak: Karamellig choklad. Upplevelse: Den är lite<br />
för saftig, lite för söt, lite för vattnig. Martin föreslår att «Saturnus<br />
verkar inte ha förstått att detta inte är glögg – de vill egentligen göra<br />
saft».<br />
2,4<br />
riPA eKO BAG-in-BOx, <strong>12</strong> %<br />
Doft: Saft. Smak: Standardglögg. Upplevelse: En glögg som är<br />
bra att ha hemma. Den är lite besk, men helt okej. En trevlig, vanlig<br />
glögg. Kirk yttrar orden «bränd halsmandel», men vet inte riktigt<br />
vad han menar med det.<br />
4,2<br />
mumm COrdOn rOuGe BruT ChAmPAGne<br />
Doft: Frisk. Smak: Fräsch. Upplevelse: Konstigt med en kall glögg<br />
med bubblor. Det är snålt med glöggkryddor vilket gör den aningen<br />
oglöggig, men den är fräsch och fin. Bra till nyår. Trots färre<br />
referens ramar inom champagnedrickandet är den mycket god.<br />
Testets... Bubblare.<br />
God jul!<br />
3,5
jul med mATildA //Ol TräffAr: GlöGGmäsTAr’n<br />
Gör EGEN GLöGG<br />
2<br />
Jag tog mig an uppdraget att göra egen<br />
glögg med stor entusiasm. Efter att ha<br />
finkammat internet efter olika recept,<br />
tips och blandningar frågade jag om råd<br />
från nära och kära. «Brännvin» sa pappa.<br />
«Ingen honung», sa min moster. Med<br />
dessa erfarna kockars instruktioner i<br />
ryggen kunde inget gå fel. Deras ord lyste<br />
likt stjärnan i öster då jag navigerade<br />
mig fram, från Systembolagets välfyllda<br />
hyllor, sneddandes över Solna Centrums<br />
sTeG 2<br />
Jag slog på brännvinet och lät stå i ungefär en halv dag.<br />
Här kan man välja lite hur länge man vill låta spriten<br />
suga smaken ur kryddorna. Längre tid går bra men det<br />
finns en risk att det blir beskt. Se för guds skull till att<br />
du har en tättslutande förpackning för detta; ner i en<br />
bra kanna med lock eller tillbaka i brännvinsflaskan. När<br />
smaken är klar filtrerar du bort kryddorna. Jag använde<br />
vanligt kaffefilter. Detta är viktigt då det inte är gott att<br />
värma upp kryddorna, samt att om man sparar glöggen<br />
vill man inte att den ska ändra smak när man vänder<br />
ryggen till. En kommentar här är att jag först gjorde en<br />
provsats då kryddorna legat i en halv dag. Denna glögg<br />
blev enligt min syster «den bästa hon någonsin druckit».<br />
När jag sedan gjorde huvudsatsen hade kryddorna legat<br />
i en dag till och drycken blev beskare. Detta parerade jag<br />
med mer socker. Denna glögg blev enligt samma syster<br />
«en tribute till den bästa glögg hon någonsin druckit».<br />
Den blev fortfarande god men nu sötare.<br />
TexT OCh fOTO//mATildA KABA-liljeBerG<br />
ofärdiga stenläggningar och ner för de<br />
mörka trapporna mot ICA:s kryddhyllor.<br />
Väl hemma igen pustade jag ut med<br />
mitt byte och förberedde för etapp två,<br />
den alkemiska fasen, när mina ingredienser<br />
under omrörning och frammuttranden<br />
skulle bli till flytande guld. Igen<br />
sökte jag råd hos mina två vise kockar.<br />
«Det är äckligt när det blir för sliskigt»<br />
sade min moster. «Brännvin» sa pappa.<br />
Det som skedde nu var i tre steg.<br />
2<br />
steg 1: Förbered kryddblandning och<br />
häll på spriten. steg 2: Låt stå tills<br />
spriten tagit smak och filtrera bort kryddorna.<br />
steg 3: Värm upp och blanda<br />
med vin, socker och övrig smaksättning.<br />
Följer man dessa tre steg kommer man<br />
komma iland. Däremot är det fritt fram<br />
att byta och mixtra med kryddblandning,<br />
sprit, vin och ytterligare smaksättare.<br />
Jag har använt brännvin, rött vin<br />
och portvin som den extra smaksättaren.<br />
sTeG 1<br />
Jag kryddade brännvinet med olika kryddor; ingefära,<br />
kanel, kardemumma, nejlikor och pomeransskal. Efter<br />
att ha läst att kardemummakärnorna skulle stötas<br />
mortlade jag dem med hjärtats lust och kände stor salighet<br />
då doften spred sig i köket.<br />
sTeG 3<br />
Jag hällde upp brännvinet som nu fått en härligt vacker<br />
bärnstensfärgad nyans i en kastrull tillsammans med<br />
vinet. Dessa två värmde jag upp och tillsatte socker.<br />
Jag var restriktig med sockret, hällde på lite i taget och<br />
smakade av. Rör runt ibland för att det inte ska fastna<br />
i botten. Då sockret lösts upp är glöggen färdig. Här<br />
hällde jag även i ytterligare en smaksättare, portvinet.<br />
Glöggen är nu färdig att servera. Hela köket luktar jul.<br />
Dina gäster tittar på dig med respekt. Du serverar med<br />
självsäkerheten, och självklarheten, hos en värd som<br />
just serverar sin egengjorda glögg.<br />
SE HEla rEcEpTET:<br />
[ http://bit.ly/ol_gorglogg ]<br />
so you think you can glögg?<br />
Jag knackar på hans dörr i ett lägenhetskomplex<br />
i Edsbergsocken vid tretiden<br />
på eftermiddagen. Solen håller på att gå<br />
ned och mysigheten börjar infinna sig.<br />
Det är perfekt tid för glögg. Porten slås<br />
upp och där står han; den självutnämnda<br />
glöggmästaren, Thomas Backlund.<br />
Hej Thomas. du är ju lite av en glöggentusiast,<br />
har det alltid varit så?<br />
– Jag har alltid gillat glögg men det var<br />
för ca fyra år sedan som intresset tog fart<br />
ordenligt. Det var i samband med längdskidedagar<br />
med en vän. En dag i skogen<br />
följdes gärna av en varm middag, och sedan<br />
soffmys med glögg och Playstation<br />
vid brasan.<br />
Mellan vilka datum är det glöggsäsong?<br />
– Vi tjuvstartar lite nu. Om man bor i<br />
norra delen av landet så kan man börja så<br />
fort första snön faller, annars börjar man<br />
på glöggens dag som i år infaller första<br />
december, sedan är det okej att dricka<br />
hela januari ut. Enligt Kung Ladulås får<br />
så är det dock ok att dricka glögg så länga<br />
man kan skida mellan stugorna.<br />
Vad är Glöggens dag och vad har Kung<br />
Ladulås med glögg att göra?<br />
– Glöggens dag har så länge någon kan<br />
Glöggen, eller det glödgade vinet,<br />
har inte alltid haft en egen dag.<br />
Men så länge någon kan minnas<br />
infaller den vid snö första lördagen<br />
efter att glöggen släpps på Systembolaget,<br />
annars första lördagen i<br />
december. Glödgat vin var förr i tiden<br />
något bönder hade för att stärka själen<br />
med innan, under och efter alla viktiga<br />
moment de ställdes inför. Enligt praxis<br />
fick var bonde inte dricka mer än 3<br />
liter glögg i veckan. Detta var givet<br />
minnas firats första lördagen efter att<br />
glöggen släpps på Systembolaget. Den<br />
instiftades av Kung Ladulås för att han<br />
skulle ha en dag per år att fira sina många<br />
barns födelsedagar. Ungefär som fars<br />
dag fast för barnen. Därför är glögg är en<br />
social företeelse som skall avnjutas med<br />
vänner och familj.<br />
Finns det några praxis runt glöggdrickandet<br />
som man bör följa?<br />
– Ja det finns en del riktlinjer. Glöggtillbehör<br />
är nästan obligatoriska om man<br />
inte är sjukt sugen förstås. Är man ute<br />
och skidar så kanske man inte alltid har<br />
med sig en påse russin och då kan det<br />
fungera att dricka glöggen ren. Värt att<br />
tänka på är att alkohol normalt sett är en<br />
social syssla, men med glöggen är det ok<br />
att göra ett litet undantag.<br />
Du har berättat att du gör mycket<br />
glögg själv, har du några riktlinjer till<br />
förstagångsbryggare?<br />
– Kolla på internet. Det finns väldigt<br />
många bra sidor där ute som ger fina tips<br />
för hur man gör sin egen glögg. Börja<br />
med att utgå från ett mustigt vin. Fråga<br />
på Systembolaget som brukar ha bra koll.<br />
Sen är det bara att krydda efter smak.<br />
Kryddorna pomerans, kardemumma,<br />
ingefära, kanel och kryddnejlika är den<br />
heliga femenigheten vid glöggbryggning.<br />
allT du bEHövEr vETa Om: GlöGGens dAG<br />
vis bara riktlinjer och bönderna litade<br />
i första hand på sitt eget omdöme för<br />
att bestämma mängderna. Det var på<br />
den tiden Magnus Ladulås var konung.<br />
Han brukade låsa in bönderna i deras<br />
lador för att de skulle kunna dricka<br />
sin glögg i fred. Medan han själv drack<br />
tallbarrste med husmor. Det är därifrån<br />
det gamla uttrycket «vi har nog<br />
alla lite Ladulås i oss» kommer ifrån.<br />
Ladulås som var en god familjefar fick<br />
givetvis svårt att hålla koll på all sin<br />
Kör efter recept på nätet men anpassa<br />
efter egen smak så brukar det bli bra.<br />
Man kan jäsa sin glöggbas själv, men utgå<br />
från vin första gången du gör glögg för att<br />
få lite vana.<br />
Har du några tips att tänka på när man<br />
skall dricka glögg?<br />
– Ja, när man värmer glöggen så är den<br />
klar att tas av när första bubblan syns.<br />
Man vill ju inte förlora för mycket av alkoholen<br />
eftersom den hör julen till. Undantaget<br />
är om man råkar vara gravid. Då<br />
kan man lämna glöggen kvar ett tag extra<br />
på plattan. Se till att dricka mycket av<br />
glöggen. Det är bara jul en gång om året<br />
och då gäller det att passa på.<br />
Jag lämnar Thomas några timmar senare,<br />
lätt snurrig, både av glöggen och<br />
alla intryck. Hans trevliga anekdoter om<br />
glöggens innersta väsen har kickstartat<br />
min julkänsla och jag förstår hans entusiasm.<br />
Det är med tindrande ögon och<br />
lätta steg som strosar hemåt genom<br />
Stockholmsnatten.<br />
avkomma utmed riket. Han var enligt<br />
legenden sifferdyslektiker och kunde<br />
inte minnas allas födelsedagar. Det var<br />
då Kung Ladulås instiftade Glöggens<br />
Dag. För att hylla alla sin avkomma i<br />
riket på en och samma dag. Som fars<br />
dag, men för barnen. Så se till att samla<br />
ihop din familj och vänner och fira<br />
tillsammans Glöggens Dag lördagen<br />
den 1:a december!<br />
– Thomas Backlund<br />
TexT//Anders nilssOn<br />
26 OSQLEDAREN #2<br />
OSQLEDAREN #2<br />
d<br />
d<br />
27
OL Gör<br />
THE OTHERS<br />
svängandes i rep och hängandes i trapetser – vi tar pulsen<br />
på docH – dans- och cirkushögskolan – och får de<br />
bästa tipsen på vad man gör om man känner sig stel i<br />
ryggen under en föreläsning.<br />
text//eLISABetH INGVAR ocH SARA edIN<br />
Foto//SARA edIN<br />
Till skillnad mot förra gången vi klev över<br />
gränsen till the Others visste vi denna gång<br />
precis vart vi skulle. Mot den berömda DOCHskylten.<br />
De fyra silverbeklädda versalerna<br />
utgör ett landmärke på KTH Campus Vallhallavägen<br />
likt hollywoodskylten i Los Angeles.<br />
Dock (doch...) är skylten placerad på marken<br />
framför entrén istället för på ett berg. Rimligt,<br />
eftersom campus faktiskt saknar berg.<br />
När vi kliver in utbyter vi<br />
några snabba blickar för att<br />
bekräfta att båda är redo.<br />
Blickarna övergår snabbt till<br />
ett gemensamt «woooaw» - ena väggen<br />
i hallen är en lång färgskiftande glasvägg<br />
som får hela korridoren att skimra<br />
likt ett clowndisco. Vi fortsätter till<br />
TexT//elisABeTh inGvAr OCh sArA edin<br />
fOTO//elisABeTh inGvAr<br />
kafeterian där vi snart träffar en pigg<br />
Tove Hellkvist, informationsansvarig på<br />
högskolan, tillsammans med en utvald<br />
skara DOCH:are. Varsin kopp kaffe och<br />
ett antal presentationer senare sätter vi<br />
oss ned. Alla har mycket att berätta om<br />
skolan och inte sällan blir det svårt att<br />
hänga med i den ivriga konversationen.<br />
DOCH startades 1963 och är en<br />
konstärlig högskola för utbildning och<br />
forskning i dans och cirkus. Sedan 2006<br />
har högskolan legat på campusområdet<br />
och erbjuder både kandidat- och masterprogram<br />
i ämnena. Skolan med sina<br />
program är väldigt fysiskt krävande.<br />
«Om någon kommer till skolan sminkad<br />
undrar man verkligen vad som är på G»,<br />
berättar Per Bror Tillö, utexaminerad<br />
danspedagog och ordförande för STU-<br />
DOCH. Efter en halvdag på DOCH kan vi<br />
bekräfta att vi inte såg en enda student<br />
iklädd något annat än mjukiskläder.<br />
Ansvarig för kandidatprogrammet<br />
i modern och samtida dans, Kristine<br />
Slettevold, berättar att det är runt<br />
270 sökande varje år och att kring 6%<br />
blir antagna (snabb uträkning av vår<br />
gode vän TI-82). För att komma in på<br />
dansprogrammen krävs både standardbehörighet<br />
och särskild behörighet<br />
genom dansprov, som ser olika ut beroende<br />
på vilket program man söker.<br />
Skolan har dessutom fristående kurser.<br />
Dock (doch...) är antagningsgränsen<br />
också där hög, och dessvärre inte något<br />
för teknologen med koordination som<br />
ett kylskåp.<br />
Vidare till frågan som får den halvan<br />
av «OL gör»-duon med talangen att<br />
klockrent imitera ett clownskratt att<br />
småflina medan den andra halvan bör-<br />
jar se sig nervöst omkring. «Finns det<br />
några clowner här?». Sebastian Printz,<br />
musiker och chef för musikenheten,<br />
svarar snabbt att så inte är fallet. «Snart<br />
kommer däremot en fristående kurs i<br />
magi». Magi?! Hur många av er fick just<br />
en nyantänd längtan efter det där hogwardsbrevet<br />
på posten? Det fick vi i allafall.<br />
Kontrasten mellan KTH<br />
och DOCH växer sig starkare<br />
då Hellkvist berättar att man<br />
ibland kan hitta studenterna<br />
vilandes i märkliga positioner runtom<br />
i korridorerna. Varpå Slettevold fyller<br />
i «Tätt, tätt och vilar! De ligger ibland i<br />
en hög ovanpå varandra» följt av Printz<br />
som berättar att han sett studenter stå<br />
på händer i lunchrummet. Sannerligen<br />
har dansarna en helt annan syn på den<br />
kroppsliga fysiken än teknologerna.<br />
Tänk dig att du sitter på en föreläsning<br />
och ryggen börjar bli stel. Vad skulle<br />
du göra? Studenterna från DOCH har<br />
svaret; för dem är det självklart att resa<br />
sig upp mitt under föreläsningen för att<br />
sträcka på sig, gå runt eller bara sätta sig<br />
på golvet och lyssna.<br />
Bilden av den rastlösa DOCH:aren<br />
fick oss att fundera på hur en tenta på<br />
skolan egentligen ser ut. Hinner tentavakten<br />
valla tillbaka alla de kringvandrande<br />
tentanderna till sina platser? När<br />
28 OSQLEDAREN #2<br />
OSQLEDAREN #2<br />
//Ol Gör<br />
vi frågar hur ofta studenterna skriver<br />
tenta får vi reaktionen «Nej usch, nej<br />
aldrig». Tillö berättar sedan att examinationen<br />
istället går till på andra sätt, ofta<br />
praktiskt genom videofilmade dansprov.<br />
Våra teoretiska hjärnhalvor<br />
vägrar ge sig och försöker desperat:<br />
«Beräknar ni centripetalkraft i volter<br />
och sånt?» och ja, det gör de. På sitt sätt.<br />
Utan vare sig matematiska formler el-<br />
“om någon kommer<br />
till skolan<br />
sminkad undrar<br />
man verkligen vad<br />
som är på g”<br />
ler räknehäften beräknar de rörelsen i<br />
kroppen. När rörelsen behärskas är den<br />
automatisk och spontan, det enda som<br />
behövs är en redig dos kroppskontroll.<br />
Slettevold vänder sedan på frågan och<br />
menar att istället för att applicera vetenskap<br />
på rörelse, kan det vara intressant<br />
att göra tvärtom. Vad kan deras kunskaper<br />
göra för forskningen?<br />
Samarbete mellan KTH och DOCH<br />
sker inte bara genom forskning, den<br />
egentligen största sammankopplingen<br />
29
Ol Gör<br />
mellan skolorna (borträknat gemensamma<br />
koordinater) är en delad ITinfrastruktur.<br />
De har allihop ett KTHkonto<br />
och är överrens om att det är en<br />
väldigt bekvämt att de slipper tänka på<br />
det.<br />
de har ett koncept<br />
kallat ‘kom och<br />
dansa’ för barn,<br />
vuxna och kylskåp.<br />
Nåväl. Snabb vändning från forskning<br />
till fest. Hur är det med studentlivet<br />
på skolan? Jorå. Givetvis har de en styrelse<br />
och en insparksfest, men att vara<br />
schemalagd 9–17 varje dag i tre års tid<br />
gör studenterna trötta. Det blir svårt<br />
att varken hinna eller orka uppehålla<br />
ett blomstrande studentliv. Tillö hälsar<br />
dock (doch... .. .) att DOCH:arna blir väldigt<br />
glada över inbjudningar till pubar<br />
och gasquer från KTH.<br />
Det var snart dags för Slettevold att<br />
gå då hon skulle ha lektion. Som små<br />
tomtar tassar vi efter. Skorna av och in<br />
i en sal där studenterna värmer upp till<br />
musiken genom att medvetandegöra<br />
och utmana kroppens rörelsemönster<br />
till musiken. Obestämt och improviserat<br />
låter de kroppen sköta sitt. Ingen märker<br />
att vi är där. Mäkta imponerade står<br />
vi med glosögon och iakttar. Det enda<br />
ljud som hörs är enkla trumslag, och<br />
dansarna sveper över golvet, rullar, hoppar<br />
och slänger sig från en rörelse till en<br />
annan i ett organiserat kaos. Snart har<br />
Printz hunnit ikapp oss. Han smiter förbi<br />
och börjar plinka på flygeln som står i<br />
salens hörn. Studenterna fortsätter som<br />
om ingenting har hänt. Som att vi två aliens<br />
inte alls trampat in, utan som att de<br />
är dansen i sin helhet.<br />
När vi trodde vår intryckskvot var<br />
fylld var det dags att lämna byggnaden<br />
och besöka cirkusdelen av DOCH. Mitt<br />
emot B-huset och Fysiksektionens sektionslokal<br />
ligger cirkushallen. Vi passerar<br />
ett knallrött kök med lampskärmar i<br />
form av gröna ballerinakjolar, låten Black<br />
Cadillacs av Modest Mouse spelas i högtalarna<br />
och korridoren har fönster som<br />
vetter in mot träningssalen. Det är en<br />
stor lokal och studenterna hänger från<br />
taket i trapets och rep. Vi ser muskelpaket<br />
göra volter från pålar och jonglörer<br />
i världsklass. Tydligen har de utnämnda<br />
världsmästarna i jonglering, tre år i rad,<br />
studerat på just DOCH. Vi kan inte låta<br />
bli att återigen utbyta blickar. Med våra<br />
ryggsäckar, skjortor, anteckningsblock<br />
och kamera känner vi oss lite lätt malplacerade<br />
bland all jonglering, trapets,<br />
handstående, partrapets, parakrobatik,<br />
kinesisk påle.... Tjae, egentligen allt man<br />
kan (och inte kan) tänka sig. Allt vi ville<br />
var att slänga oss ut i salen och försöka<br />
efterapa deras rörelser. Hela rummet<br />
genomsyrades av vighet och kroppskontroll<br />
- vardagsmat för dem men väldigt<br />
spännande för oss som betraktare.<br />
Gunilla Egevi, administratör<br />
på administratör på<br />
institutionen för cirkus, berättar<br />
att cirkusutbildningen är<br />
uppdelad på två olika sätt. Varje förmid-<br />
30 OSQLEDAREN #2<br />
OSQLEDAREN #2<br />
//Ol Gör<br />
dag har studenterna teknikträning på<br />
sina discipliner, medan eftermiddagen<br />
behandlar ämnen kring scennärvaro,<br />
dramaturgi och teori. De flesta studenter<br />
har två discipliner; en huvud- och<br />
en deldisciplin. De jobbar ofta med att<br />
komma på nya trick och utmana gränser.<br />
Hela utbildningen ges på engelska då<br />
ungefär hälften är internationella studenter.<br />
Egevi fortsätter sin rundtur med<br />
oss runt broarna i taket på jättesalen där<br />
vi tittar ned på cirkusträningen. Med ett<br />
noterande leende säger hon att eleverna<br />
måste vara beredda på att lämna Sverige<br />
efter utbildningen för att turnera runt i<br />
världen med olika sällskap och trupper.<br />
Till vårt stora förtret märker vi<br />
att rundturen börjar lida mot sitt slut.<br />
Vadå? Vi som vill dansa och volta för<br />
evigt?! Även om vi gör perfekt slumpartat<br />
formade hjulningar och eventuellt<br />
kan stå på händer ett par sekunder passar<br />
vi inte riktigt in. Som ett sympatiplåster<br />
fick vi under besöket reda på att<br />
det kanske ändå finns en plats här för<br />
oss kylskåpsteknologer, trots de höga<br />
intagningskraven. De har ett koncept<br />
kallat Kom och dansa för barn, vuxna och<br />
kylskåp, som leds av studenter i syfte att<br />
öva på sin pedagogiska teknik. DOCH<br />
hälsar vänligt att vi alla är välkomna att<br />
komma och stappla någon gång. «Schysst»<br />
säger vi och gör sedan en perfekt<br />
bakåtvolt i huvudet.<br />
31
jesús<br />
–StuDENtERNAS fRäLSARE<br />
«Jesus har varit en positiv kraft för studenterna<br />
på Arkitekturskolan. Han har arbetat<br />
för en trevligare och öppnare miljö där studenter<br />
och lärare kan samverka och kommunicera»,<br />
så låter en del av den motiveringen<br />
för «Årets lärare» – Jesus Azpeitia Seron.<br />
Det första vi möts av när vi<br />
står vid cafeterian på arkitekturskolan<br />
är en väldigt glad<br />
Jesús. Medan vi går till ett<br />
grupprum för att intervjua honom går<br />
vi förbi den öppna miljön – ritsalarna -<br />
där arkitektstudenterna sitter och jobbar<br />
med sina projekt. Alla verkar väldigt<br />
engagerade i det de gör. Enligt Jesús är<br />
studenterna väldigt duktiga men överambitiösa,<br />
och menar att de måste vara<br />
försiktiga och se till att sova. Jesús hade<br />
en idé om att man skulle stänga datasalarna<br />
under helgerna, men det förslaget<br />
gick inte igenom. Redan här börjar jag<br />
förstå varför han har blivit nominerad,<br />
en lärare som förstår att studenter be-<br />
TexT//lidijA murselOviC<br />
fOTO//PhiliP wessmAn<br />
höver tid för annat mer än bara att studera.<br />
Det hela började år 1971 i Spanien,<br />
en framtida arkitekt och lärare föddes.<br />
Han visste redan som åttaåring vad han<br />
ville göra som vuxen; rita hus. I andra<br />
halvan på 90-talet bestämde Jesús sig<br />
för att åka till Sverige som utbytesstudent.<br />
Han stannade i ett år och åkte sedan<br />
hem till Spanien igen för att slutföra<br />
sina studier. År 2001 flyttade han till<br />
Sverige permanent. Han säger att han är<br />
väldigt lugn för att vara spanjor och att<br />
kulturen här passar honom. Väl i Sverige<br />
började han att utbilda sig till lärare – ett<br />
yrke han brinner för. I Europa är det traditionellt<br />
och en prestige att arkitekter<br />
även jobbar som lärare, därför tycker<br />
han att det kändes som en naturlig följd.<br />
Nu har han jobbat som lärare på KTH i<br />
sju år och har precis skrivit kontrakt på<br />
ytterligare fem år.<br />
När jag frågar honom hur det känns<br />
att ha vunnit börjar han le lite och säger<br />
att det känns jättestort och väldigt roligt.<br />
Han har i många år försökt att göra<br />
ändringar på skolan och menar att det är<br />
som att man får lite betalt nu, en slags<br />
respons.<br />
Som lärare på Arkitekturskolan<br />
jobbar man bara deltid,<br />
40 % av sin tid spenderar han<br />
på skolan och resterande 60 %<br />
jobbar han på kontor inom arkitektbranschen.<br />
Just nu är han ansvarig för<br />
Inditex Scandinavia och har bland annat<br />
varit med och ritat alla nya Zara-butiker<br />
sedan december. Ett annat projekt som<br />
han tidigare har varit med om att rita är<br />
kongress- och hotellanläggningen Waterfront<br />
i centrala Stockholm. På KTH<br />
är hans huvudroll som examinator för<br />
examensarbetet på grundnivå, arkitekternas<br />
kandidatexamen.<br />
Det är ganska vanligt att man som student<br />
på Arkitekturskolan refererar till övriga KTH<br />
som den ”andra sidan”, och vice versa. Jesús<br />
egna tankar om detta är att det är ganska<br />
olika miljö på de olika utbildningarna, speciellt<br />
när det kommer till examinationen De<br />
flesta KTH-studenter är vana att läsa en kurs<br />
och avsluta med en tenta. På arkitektur är det<br />
utbildningsupplägget ganska svårt att tillämpa.<br />
Istället examineras både det som händer<br />
i ritsalen och själva slutresultaten, även om<br />
slutresultatet inte är det viktigaste. Jesús menar<br />
att lärarna uppmuntrar studenterna att<br />
ta risker, vilket leder till att man lär sig nya<br />
saker. När jag frågar honom vad han har för<br />
tips till andra lärare, för att göra undervisning<br />
mer intressant och lärorik, svarar han att<br />
det är viktigt att man utgår från studenternas<br />
egna intressen. Han släpper det faktum att<br />
han ska driva allt och låter studenterna välja<br />
utifrån intressen, mest kontrollerar att de<br />
lär sig det de ska istället för att dirigera hela<br />
arbetet. Han tycker att en lärare ska fungera<br />
mer som en coach och de ska finnas där för<br />
att hjälpa sina studenter att utvecklas. Det är<br />
en prestige att vara lärare och om man bara är<br />
där för lönen kanske det inte blir ett så bra utbyte<br />
mellan lärare och studenter. Jesús tycker<br />
nämligen att det är det roligaste med läraryrket,<br />
utbytet och kontakten man får med sina<br />
studenter. De har ibland idéer som han aldrig<br />
hade tänkt på och lär sig själv något nytt varje<br />
dag. Detta hjälper honom att utveckla sig som<br />
arkitekt.<br />
Det är inte så svårt att förstå<br />
varför studenterna på arkitektur<br />
nominerade Jesús till ”Årets<br />
lärare”. Han är allt det där som<br />
man vill att en lärare ska vara. Han är glad<br />
och trevlig och jag får känslan av att han<br />
gärna vill skapa kontakt med sina studenter.<br />
Samtidigt som han ställer krav på dem ger<br />
han dem stor frihet att välja projekt utifrån<br />
sina egna intressen och hjälper dem sedan på<br />
vägen för att få ut så mycket kunskap de kan,<br />
och ett bra resultat såklart. Det faktum att<br />
han tycker att han lär sig nya saker från sina<br />
studenter tyder även det på att han är väldigt<br />
öppen för nya idéer och att hans pedagogik är<br />
32 OSQLEDAREN #2<br />
OSQLEDAREN #2<br />
//åreTs lärAre<br />
väldigt innovativ. Jag får även känslan av att<br />
detta är en människa som verkligen bryr sig<br />
om sina studenter och vill främja en god studenthälsa.<br />
Självklart är det så att denna typ<br />
av pedagogik inte kan tillämpas på alla typer<br />
av kurser, men det finns många lärare som<br />
skulle kunna lära från Jesús och försöka att<br />
agera mer som en coach snarare än en lärare<br />
som bara är där för att lära ut. Som student<br />
är man oftast begravd i sina studier och då<br />
kan det vara uppfriskande att vara begravd i<br />
studier som känns uppmuntrande och värda<br />
att lägga ner så mycket tid på! Och som Jesús<br />
själv säger: Glöm inte att ha roligt!<br />
jesús AzPeiTiA serOn<br />
född 1971<br />
ursPrunG spanien<br />
BOr på söDer meD sambO<br />
jOBBAr sOm lärare på kth arkitekturskOlan,<br />
inDitex scanDinavia<br />
inTressen biO, läsa, yOga<br />
fAvOriTByGGnAd På CAmPus<br />
kårhuset, av sven markelius, unO åhrén<br />
5<br />
åreTs lärAre<br />
Varje höst utser THS årets lärare i samarbete med<br />
Ericsson. Sektionerna nominerar varsin kandidat<br />
i ett demokratiskt förfarande under hösten. En<br />
kommitté inom THS utbilning utser sedan den<br />
nominerade som bäst främjar pedagogisk utveckling<br />
till ”Årets lärare”.<br />
5<br />
33
håLEN på cAmpUS<br />
Campus Valhallavägen har gått in i en fas där mängder av förändringar<br />
sker överallt. Vart man än går står det byggmaskiner och<br />
avspärrningsstängsel i vägen. Som det är nu, när informationen<br />
ibland är skral och framkomligheten är dålig, känns dessa projekt mer<br />
som något onödigt ont. Det gör det kanske svårt att föreställa sig de<br />
förbättringar av campus som de kommer medföra. OL tänkte därför gå<br />
igenom de olika projekten, för att titta lite på hur de kommer påverka<br />
vardagen idag och vad de kommer bidra med i framtiden.<br />
1<br />
ArKiTeKTursKOlAn<br />
Först och absolut<br />
störst i termer av påverkan,<br />
dels av det fysiska<br />
men också av det estetiska<br />
KTH är arkitekturskolan. De<br />
flesta av oss har en åsikt om huset<br />
som byggs mitt i hjärtat av campus.<br />
Syftet med huset är att integrera<br />
arkitektstudenterna på campus<br />
Valhallavägen, samt ge arkitektur<br />
de nya lokaler de är i behov av.<br />
Framför allt sedan förra årets tragiska<br />
brand.<br />
Rent estetiskt kommer den<br />
nya skolan utgöra något av en historisk<br />
förändring av KTH:s framsida.<br />
Det kan diskuteras ifall det är<br />
en bra eller dålig sådan, men säkert<br />
är att byggnaden kommer bidra<br />
till en tidigare icke-existerande<br />
mångfald. Detta i ett område som<br />
tidigare präglats av ett enkelriktat<br />
estetiskt språk.<br />
Många undrar säkert hur<br />
detta känsliga bygge kommer<br />
påverka det vardagliga livet för<br />
studenterna. Kommer man till exempel<br />
kunna ta samma vägar till<br />
biblioteket de kommande åren?<br />
Som det är idag är platsen tämligen<br />
tom och ödslig. Det gamla huset<br />
på platsen som fungerat som temporär<br />
utställningshall och pub för<br />
arkitekterna det senaste året revs<br />
efter sommaren, men sedan dess<br />
har inte speciellt mycket hänt. Det<br />
ska det dock bli ändring på i och<br />
med att arbetet med förberedande<br />
av marken (vilket inbegriper till<br />
exempel sprängningar) inför bygget<br />
startar första december. Dessa<br />
kommer ske bakom höga, skyddande<br />
plank.<br />
Första spadtaget tas sedan i<br />
januari, vilket innebär att platsen<br />
då kommer bli en mer generell byggarbetsplats.<br />
Osquars backe kommer<br />
halveras i bredd och på den<br />
kvarvarande delen kommer man få<br />
gå genom skyddande gångtunnlar.<br />
Det betyder att snabbaste vägen<br />
upp till biblioteket fortfarande<br />
kommer gå uppför Osquars backe.<br />
Bygget av nya Arkitekturskolan<br />
kommer utan tvekan innebära<br />
vissa prövningar för tålamodet de<br />
kommande åren, men när det är<br />
färdigt kommer vi säkerligen ha ett<br />
bättre campus.<br />
2<br />
ABEskolan, också<br />
känd som<br />
KTHs väg- och vattenkvarter<br />
ligger<br />
nedanför Röda Korset-huset<br />
och Operahögskolan. På denna<br />
plats har ytterligare ett hål<br />
grävts i och med utbyggnaden<br />
av skolan. Återigen är det Akademiska<br />
Hus, som nu bygger<br />
ut och samman den tidigare<br />
u-formade huskroppen till en<br />
sammanhängande fyrkant. På<br />
platsen slås man av hur utblåst<br />
den ser ut, sedan många träd<br />
och ett helt vägparti av tvärstråket<br />
har fått ge med sig.<br />
3<br />
Röda Korsethuset<br />
på cam pus är<br />
ett gammalt hus i<br />
vilket Röda korset<br />
har bedrivit sjukvård i nästan<br />
hundra år. 2010 köptes det<br />
upp av Akademiska Hus för att<br />
omvandlas till kontorslokaler<br />
åt skolförvaltningen som ska<br />
flytta in till årsskiftet.<br />
Huset med sin underliga<br />
form innehåller bland annat<br />
ett gammalt kapell i dess ena<br />
TexT//riCKArd nOrBerG<br />
illusTrATiOn//sArA edin<br />
ABe-sKOlAn<br />
Utformningen har i detta<br />
fall tagit extremt stor hänsyn<br />
till den tidigare utformningen<br />
av de gamla byggnaderna<br />
i kvarteret och kommer gå i<br />
nästintill exakt samma stil.<br />
Det är tydligt att spektakulära<br />
landmärkesbyggnader inte<br />
efterfrågas på varje adress<br />
vilket ur kostnadssynpunkt<br />
är förståeligt, men utformningsmässigt<br />
är lite tråkigt. Detta<br />
projekt kommer till skillnad<br />
från Arkitekturskolan gå snabbare<br />
och vara färdigt i slutet av<br />
nästa år.<br />
rödA KOrseT-huseT<br />
flygel som nu är omgjort till<br />
konferensrum. Kapellet kan<br />
lätt kännas igen från gatan<br />
genom ett stålkors på taket.<br />
Om det finns några som har<br />
spekulerat var rektorns nya<br />
kontor kommer vara placerat,<br />
och om det eventuellt kommer<br />
vara beläget högst uppe i<br />
tornet för bästa möjliga utsikt,<br />
har det klargjorts att så inte är<br />
fallet. Utan det ska ligga på en<br />
mer modest plats mitt i huset.<br />
Triangelparken ligger<br />
fram för L-huset<br />
och Försvarshögskolan<br />
utmed Drottning Kristinas<br />
väg. Denna är sommartid<br />
en park som ofta används för<br />
diverse påhitt, men också bara<br />
för att äta sin matlåda. Parken i<br />
sig är, trots att den förvisso fyller<br />
sin funktion, kanske inte den<br />
mest sköna att vila sina ögon på.<br />
Med tanke på dess placering centralt<br />
på campus med mycket folk<br />
runt om har därför Akademiska<br />
Hus gett i ansvar till arkitektfirman<br />
Tengbom att fräscha upp<br />
och gestalta en ny utformning<br />
TriAnGelPArKen hållfAsTheTslärA<br />
av parken. Detta kommer medföra<br />
att till exempel belysningen<br />
byts, vilket är en del av ett större<br />
projekt där hela campus ska få ny<br />
belysning. Brinellvägen kommer<br />
också att få en ny beläggning för<br />
att i framtiden göra det möjligt<br />
att ha en flyttbar scen på platsen,<br />
tro det eller ej.<br />
Triangelparken planeras<br />
vara färdig i vår och huvuddelen<br />
av den parklika gestaltningen<br />
kommer färdigställas när mer<br />
växtvänliga temperaturer åter<br />
infinner sig.<br />
Under de senaste<br />
åren har det kanske<br />
märkts att det händer<br />
saker i Fysiks gamla<br />
lokaler. Till exempel har vissa delar<br />
bakom biblioteket varit avspärrade<br />
och under den senaste<br />
tentaperioden skakade marken<br />
stundtals av de sprängningar och<br />
ytskiksarbeten som utfördes.<br />
Dessa är en del i ett projekt<br />
att samlokalisera KTH:s institutioner<br />
i teknisk mekanik under<br />
samma tak. Akademiska Hus<br />
har investerat närmare 200 miljoner<br />
kronor för att skaka fram<br />
//ursäKTA rörAn...<br />
ytterligare 3000 kvadratmeter<br />
yta till denna förändring vilket<br />
de och hyresvärden KTH hoppas<br />
ska leda till nya och förbättrade<br />
möjligheter för forskning och innovation.<br />
Detta projekt är nu i sitt<br />
slutskede då inflyttning ska inledas<br />
inom en snar framtid. Det vill<br />
säga att studieplatserna i Norra<br />
Galleriet förhoppningsvis inte<br />
kommer störas särskilt märkvärt<br />
under nästa tentaperiod.<br />
34 OSQLEDAREN #2<br />
OSQLEDAREN #2<br />
4<br />
4<br />
3<br />
2<br />
5<br />
5<br />
1<br />
35
Human protein atlas<br />
De nya kartograferna<br />
Just nu pågår Sveriges i särklass dyraste<br />
forskningsprojekt någonsin – där man har<br />
spenderat över en miljard kronor hittills.<br />
Vet du vilket projekt det är vi snackar om?<br />
Visste du att projektet drivs på bland annat<br />
KTH campus Valhallavägen? Troligtvis<br />
inte. Human Protein Atlas, HPA, är världens<br />
största kartläggning av människans ca 20<br />
000 proteiner och leds av KTH-forskaren<br />
Mathias Uhlén.<br />
Innan den guidade turen av<br />
proteomikavdelningens labb i AlbaNovas<br />
trånga korridorer inleds<br />
sätter vi oss ned med gruppchefer-<br />
na Holger Berling och Hanna Tegel i ett<br />
tomt lunchrum på avdelningen för att<br />
lära oss mer om det så kallade HPA-projektet.<br />
Båda är utexaminerade civilingenjörer<br />
inom bioteknik från KTH och<br />
hoppade på projektet efter sina studier.<br />
Målet med satsningen är att skapa<br />
en databas i vilken man kan visa och<br />
kartlägga proteinerna på ett bra sätt.<br />
Dels kartlägger man dem i olika typer<br />
av människovävnad, där man har både<br />
frisk vävnad och vävnad från cancersjuka<br />
patienter.<br />
– Poängen är att man ska finna var<br />
proteinerna befinner sig i vävnaden och<br />
hur mycket av dem det finns där. Sedan<br />
har man också celler där man går in och<br />
kikar lite mer på, inte bara på vävnad<br />
TexT//seBAsTiAn Ols<br />
fOTO//niClAs eriCssOn<br />
men ännu mindre nivå. Kikar i celler,<br />
hur ser det ut, vart finns proteinerna<br />
och utifrån det kan man kanske få reda<br />
på mer information om vad de gör eller<br />
åtminstone studera vidare funktionen<br />
för dem, berättar Holger.<br />
Informationen de samlar på sig<br />
publicerar de i en nätbaserad databas<br />
som är gratis att använda och öppen<br />
för allmänheten. Även om gemene man<br />
säkert inte förstår sig på informationen<br />
i databasen så är den mycket användbar<br />
för framförallt forskargrupper runt om<br />
i världen.<br />
– Det här är ett grundforskningsprojekt<br />
och det kanske inte alltid är så att<br />
det är just vi som gör de revolutionerande<br />
upptäckterna utan det kan vara<br />
specialistgrupper på andra universitet<br />
som håller på med de här bitarna och det<br />
är faktiskt de som hittar något då med<br />
hjälp av vår data, förklarar Holger.<br />
Immunohistokemi. Det är metoden<br />
som HPA-projektet främst använder<br />
för att kartlägga proteinerna i vävnad.<br />
Metoden går ut på att antikroppar har<br />
förmågan att funka som målsökande<br />
molekyler och fäster sig till specifika<br />
protein i vävnader. De kan sedan lokaliseras<br />
i vävnaden genom infärgning av de<br />
bundna antikropparna. Målet är att finna<br />
minst en antikropp per protein som<br />
bara binder till det specifika proteinet.<br />
Holger tillägger att det finns en<br />
hel del andra metoder för kartläggning<br />
och att de använder en del av de också.<br />
“Till exempel när vi vill in och se mer<br />
på cellnivå så använder vi immunofluorescens<br />
idag med hjälp av konfokalmikroskop<br />
så att man kan skapa sig en bild<br />
av enskilda celler och titta på enskilda<br />
organeller till och med för att se vart<br />
proteinet finns.” De poängterar också<br />
att de inte är de enda i världen som<br />
kartlägger proteiner och att de andra<br />
satsningarna inte gör på samma sätt och<br />
i samma skala.<br />
I varje cell finns gener som tillverkar<br />
proteiner. Dessa proteiner har många<br />
funktioner i kroppen. Utan dem skulle<br />
inte mycket fungera och när något går<br />
fel är nästan alltid proteinerna inblandade.<br />
Vid Alzheimers, ALS och Parkinsons<br />
har proteiner fått fel form. Vid<br />
blödarsjuka och cystisk fibros finns en<br />
brist på ett protein. Vissa proteiner kan<br />
även fungera som antibiotika. För mycket<br />
av vissa proteiner kan orsaka cancer,<br />
för lite av andra kan hämma immunsystemet<br />
så att cancern tar fäste och sprider<br />
sig.<br />
Olika typer av celler producerar<br />
olika proteiner. Proteinatlasen<br />
vill visa vilka celler<br />
som gör vad och hur sjuka<br />
cellers proteiner skiljer sig från friska.<br />
Det kan leda till nya behandlingar och<br />
nya metoder för diagnos och prognos –<br />
bedömningar av hur en sjukdom kommer<br />
att utvecklas. Det senare är sär-<br />
Holger Berling och Hanna Tegel<br />
36 OSQLEDAREN #2<br />
OSQLEDAREN #2<br />
//fOrsKninG<br />
37
fOrsKninG<br />
skilt viktigt.<br />
– Att vi faktiskt kan hitta biomarkörer<br />
skulle ju vara oerhört mycket värt. Kan<br />
man få in någonting i cancerdiagnostiken<br />
eller kanske i cancerprognostiken<br />
så är det väldigt mycket värt, förklarar<br />
Holger.<br />
År 2001 färdigställdes en annan<br />
databas, nämligen Human Genome projektets<br />
databas. Det projektet, som mestadels<br />
bedrevs i USA, hade som mål att<br />
kartlägga hela mänskliga genomet. Det<br />
vill säga de ca 20 000 till 25 000 gener<br />
som utgör den männskliga arvsmassan.<br />
Idag så använder sig HPA-projektet av<br />
denna data för att ha minst ett representativt<br />
protein per gen.<br />
– Nu vet man på vilka kromosomer<br />
vilka gener finns och då vill vi ta länken<br />
vilka protein kodar de här generna för<br />
och var i människokroppen finns de,<br />
berättar Hanna.<br />
Hanna fortsätter och förklarar att<br />
“om man tänker mer som flödestänket<br />
i projektet. Då utgår vi ifrån genen och<br />
så designar vi vårt fragment av hela proteinet,<br />
som vi sedan kommer att klona.<br />
Vi klipper och klistrar i DNA:t och så har<br />
vi E. Coli-bakterier som hjälper oss att<br />
producera de här proteinerna. Det är de<br />
proteinerna som vi sedan immuniserar i<br />
kaniner. Det är då i kaninerna som man<br />
får antikroppssvaret så man får antikroppen.<br />
Då får man ju då en antikropp<br />
som är specifik mot just det protein vi<br />
skickade in i just den kaninen.”<br />
Djurprov är vanligt i<br />
medicinsk forskning och då<br />
var ju självklart följdfrågan<br />
ifall dessa kaniner skadas på<br />
något vis av proverna. Tyvärr, förklarar<br />
Hanna, så måste “man göra en ‘final<br />
bleed’ som det så fint heter”, vilket innebär<br />
att man tömmer kaninerna på blod<br />
för att få ut tillräckligt med serum innehållande<br />
antikroppar. Varje kanin ger<br />
också bara en enskild antikropp till projektet.<br />
Matten gjordes snabbt och faktumet<br />
att minst 20 000 kaniner mister sitt<br />
liv för forskningen slog hårt i hjärtat på<br />
reportrarna. Hanna förtydligade då att<br />
de kaniner som används bor i Kina och<br />
Korea och att de har det väldigt bra där.<br />
“Vi åker ner och har kontroller härifrån<br />
för att verkligen se till att de har det så<br />
bra man kan om man nu är labbkanin.”<br />
Human Protein Atlasprojektet<br />
grundades av Mathias Uhlén år 2003<br />
som ett samarbete mellan forskare på<br />
KTH och Uppsala Universitet och har<br />
sedan dess vuxit och omfattar idag över<br />
100 personer på fem olika platser.<br />
– På AlbaNova så tar vi fram antikropparna.<br />
Vårt mål är att ha en färdigrenad<br />
antikropp härifrån. Sedan är det Uppsala<br />
som har immunohistokemin och<br />
det är där patologikunskapen finns. På<br />
SciLifeLab sitter konfokalgruppen som<br />
håller på med immunofluorescens, så<br />
där har vi en av valideringsgrupprna kan<br />
vi säga. Sedan finns det ett gäng nere i<br />
Malmö som arbetar mer kliniskt och<br />
försöker samla ihop det vi kommer fram<br />
till för prognoser och leta biomarkörer.<br />
Sedan har vi även en site i Mumbai, Indien,<br />
där patologerna som utvärderar alla<br />
vävnader sitter, berättar Hanna.<br />
Projektet är i princip helt finansierat<br />
av Knut och Alice Wallenbergs<br />
Stiftelse där notan redan ligger på över<br />
en miljard kronor. Därmed klassas projektet<br />
som Sveriges genom tidernas dyraste<br />
akademiska projekt som bedrivs på<br />
svenska universitet.<br />
När projektet grundades så behövde<br />
personalen göra varje prov för<br />
hand. Idag så finns ett antal maskiner<br />
och robotar som hjälper till att automa-<br />
tisera arbetet och öka skalan på projektet.<br />
Båda uppmärksammar att det<br />
största problemet de har mött har varit<br />
att få till en sådan stor skala på det hela.<br />
Hanna tillägger att det också har varit<br />
viktigt “att hålla en god kvalitet. För det<br />
är ju inte bara att vi ska odla potentiellt<br />
288 kulturer i veckan utan vi ska ha bra<br />
‘success rate’ också.”<br />
Projektet jobbade initialt<br />
med att få upp tillverkning<br />
och analysskalan. Hanna<br />
förklarar att utmaningen idag<br />
skiljer sig från tidigare då de nu har<br />
“gjort alla enkla [protein] så nu börjar<br />
vi komma till utmaningen att vi istället<br />
måste sätta oss ett och ett med proteinerna<br />
för att få dem att funka så att de<br />
blir rena och vi får tillräckligt mycket.<br />
Det svänger verkligen i början var det att<br />
bygga upp någonting och få det storskaligt,<br />
och sedan var det att hålla samma<br />
tempo och bra kvalitet. Nu är det kanske<br />
snarare att få ner tempot och fokusera<br />
på specifika proteiner eller kloner.”<br />
År 2015 hoppas de vara klara med ett<br />
första utkast av proteinatlasdatabasen,<br />
och vad det innebär i praktiken är inte<br />
riktigt klart ännu.<br />
– Vi pratar då om att den absolut största<br />
delen av alla proteiner ska vara kartlagda,<br />
förklarar Holger.<br />
Hanna förklarar vidare att målet<br />
för oss är ju då att 2015 ha en antikropp<br />
för alla gener – minst en.<br />
– Mer långsiktigt så vill vi gärna ha<br />
två antikroppar för att validera att de<br />
säger samma sak. Men det är framtiden<br />
– först är målet att vi ska ha en,<br />
avslutar Hanna.<br />
Fredrik Wikingsson ser inte fram<br />
emot julen, blev nyss golvad av<br />
Örebro och önskar att han hade fått<br />
se Lincoln skjutas. Han älskar mörkt<br />
och starkt te, ljuger för sina barn fem gånger<br />
om dagen – mest om glass – och är antagligen<br />
smartare än vad du är. För det var inte<br />
alla av oss som lyckades sätta alla MVG då<br />
vi gick naturvetenskapliga linjen på gymnasiet.<br />
Just nu är han tillsammans med Filip<br />
Hammar aktuell i den interaktiva föreställningen<br />
Jakten på den Försvunna Staden.<br />
ERICA: Med sådana fina resultat i<br />
naturvetenskap, funderade du aldrig<br />
på att läsa på KTH?<br />
FREDRIK: Jo det gjorde jag. Jag tyckte<br />
framför allt att fysik och matte var kul.<br />
Biologi var inte kul alls – där fick jag<br />
kämpa mig till bra betyg. Jo men jag<br />
hade viss fallenhet för det och tyckte<br />
att det var jävligt kul också - med fysik<br />
och matte. Men sen gjorde jag lumpen,<br />
som fortfarande fanns på riktigt på<br />
den tiden. Då hade jag mycket dötid<br />
och började läsa mycket tidningar, och<br />
kände att det där verkade jävligt mäktigt<br />
att skriva – så där slank jag bort ur<br />
det nätet.<br />
MATILDA: Vad har du för bild av KTH?<br />
F: Jag var där, faktiskt. De som var bäst<br />
i Sverige på kemi fick åka och träffas<br />
på någon slags konferens. Och så har<br />
jag åkt förbi KTH väldigt mycket på<br />
min väg till jobbet. Då har man ju sett<br />
mycket människor. Alla människor<br />
som är med i nollning och Quarnevalen<br />
och liknande dras ju in i en slags fålla.<br />
Ju mer stavade saker med q, desto<br />
jobbigare blir det på något sätt. Imagerehab<br />
skulle kanske behövas. Gick inte<br />
lasermannen där också? Det är också en<br />
stark del av KTH-bilden. Han sov ju på<br />
KTH, han var där jämt.<br />
M: Tror att han sov vid Q. (ännu ett<br />
Q – qul)<br />
F: Jag får en positiv känsla i kroppen<br />
när jag åker förbi KTH, jag gillar ju<br />
platser där det finns smarta människor.<br />
Och det finns en liten sån där what<br />
if-känsla – vad som hade hänt med livet<br />
om jag gått där istället?<br />
E: Upplever du att det är mycket<br />
ryggsäckar?<br />
M: Det är väl mindre av en upplevelse<br />
och mer av ett faktum?<br />
F: Jo men det är det väl. Men det tycker<br />
jag bara är härligt. Jag hade en kompis<br />
som hade en ryggsäck, en amerikan.<br />
Alltså det häpnadsväckande var inte<br />
att han hade en ryggsäck utan vad han<br />
gjorde med den. Han stoppade ner<br />
böcker i väskan, skönlitteratur- han<br />
pluggade inte. Han blev irriterad på sig<br />
själv för att han läste så lite. Så han bar<br />
runt på den här tills han hade läst alla<br />
böckerna. Det fungerade.<br />
E: Hur många decimaler kan du på pi?<br />
F: Oj. Soran Ismail kan typ tusen.<br />
Nä men jag kan 3, 1415927 där 7 är<br />
avrundat.<br />
E: Ni ska göra en fortsättning på Jakten<br />
på den Försvunna Staden. Kan du<br />
berätta lite om den.?<br />
F: Föreställningen kommer dels ur<br />
att jag och Filip aldrig gjort något på<br />
scenen innan, vi tyckte det vore jävligt<br />
spännande. Men också från när vi åkte<br />
så intensivt genom Sverige som vi<br />
gjorde under «Vill ni följa med» – det<br />
blev väldigt tydligt att svenska städer<br />
har blivit mer och mer lika varandra.<br />
Det blev liksom «Fan var är vi nu? Är vi i<br />
Karlstad, det ser precis ut som Sundsvall!».<br />
I alla städer finns liksom ett mikrobryggeri<br />
utanför staden, det finns<br />
38 OSQLEDAREN #2<br />
OSQLEDAREN #2<br />
//inTervju<br />
OL häNGEr mEd:<br />
fredriK WiKingssOn<br />
TexT//eriCA edfeldT, mATildA KABA-liljeBerG<br />
illusTrATiOn//GABriellA sAnChez KArlssOn<br />
fOTO//sArAh freiliCh<br />
39
ett Hallbergs Guld där, det finns alltid<br />
två gallerior, det finns alltid Waynes eller<br />
Espresso House. Det är extremt, det<br />
finns liksom ingen egen identitet längre<br />
bland de här mellanstora städerna. Men<br />
alla städer har ändå en sak som är deras<br />
grej liksom. Eftersom städerna blir så<br />
lika varandra är det viktigt att hitta de<br />
grejerna. Så då åker vi runt och gör en<br />
föreställning där vi med hjälp av publiken<br />
hittar fram till vad som är unikt med<br />
just deras stad. Och det funkar lika bra<br />
i Stockholm som det funkar i Grängesberg.<br />
Det var väldigt roligt. Och vi ville<br />
också göra en föreställning som inte var<br />
likadan varje kväll. De blir ju olika varje<br />
gång, beroende på vad publiken tycker<br />
är speciellt. I Stockholm till exempel<br />
blev grejen en iPhonepung, och då<br />
improviserar man kring det spåret.<br />
M: Föreställningen heter ju Jakten<br />
på den Försvunna Staden, på vilket<br />
sätt tycker du att Stockholm har<br />
försvunnit?<br />
F: Vi driver tesen att det är ju väldigt<br />
mycket galleriornas fel. Det finns för<br />
många gallerior och de ligger för centralt,<br />
och alla ser likadana ut. Största<br />
problemet med Stockholm är samma<br />
sak som med andra städer, att den går<br />
mer och mer mot att det saknas egen<br />
pryl och en tydlig egen identitet. Förr<br />
i tiden så tillverkade man ju städer för<br />
att göra saker; Västerås var gurkstaden,<br />
Varberg var cykelstaden och Gränna<br />
polkagrisstaden. Nu finns<br />
allting överallt. Vi efterlyser de här<br />
riktigt weirda prylarna som finns på<br />
landsbygden. Men den här föreställningen<br />
handlar egentligen lika mycket<br />
om min och Filips vänskap. Vi berättar<br />
mycket om hur det var att växa upp<br />
på landet och sen hitta varandra och<br />
bli kompisar. Det sista som sker är att<br />
vi spelar Lars Winnerbäck och Miss Li<br />
«Om du lämnar mig nu» och visar bilder<br />
på oss två genom åren.<br />
M: På tal om mysiga vänskaper och<br />
så, efter allt resande, vilken är Sveriges<br />
mysigaste stad?<br />
F: Vi blev fan golvade av Örebro. Det är<br />
så jävla fint där. De har ett slott mitt i<br />
stan som är enormt fint och så finns det<br />
någon kanal.<br />
M: Förutom din egen föreställning,<br />
vilken föreställning genom tiderna hade<br />
du själv velat sitta på och titta på?<br />
F: När Lincoln blev skjuten. Det hade<br />
varit bra att sitta i rummet då. När man<br />
kommer hem efteråt och någon frågar<br />
«Hur var pjäsen?», så svarar man ju inte<br />
bara ”Den var väl helt okej”. Då har man<br />
verkligen någonting att berätta.<br />
E: Vilket är ditt favoritte?<br />
F: Jag har ganska mycket tankar om te.<br />
Det finns ett te som heter Svartkrut,<br />
och det låter så jävla hårt. Jag gillar<br />
starka teer. Ska man dricka te ska man<br />
dricka det för att få en koffeinkick.<br />
Och att dricka svartkrut låter som<br />
att det är maximalt. Sen finns<br />
det ett som heter Formosa<br />
Lapsang som jag också gillar.<br />
Ju svartare desto bättre.<br />
M: I vilken svensk stad<br />
smakar teet bäst?<br />
F: Det måste vara i Norrland.<br />
Det är tråkigt att sitta<br />
i hettan i Malmö (red.<br />
Anm «hettan i<br />
Malmö?») och<br />
dricka<br />
te. Man ska sitta i Kiruna i januari,<br />
under de tio sekunder av dagsljus som<br />
finns där, sittandes med utsikt mot en<br />
gruva och titta på när de går ut och in<br />
där. Där och då ska man sitta och läppja<br />
på en kopp supersvart te.<br />
M: På vilket sätt anser du att kaffet<br />
bör förstöras?<br />
F: Kaffe! Jag älskar ju kaffe. Men om det<br />
måste förstöras, då tycker jag att det<br />
ska ske genom att man häller Svartkrut<br />
i det. Det skulle bli som en ny sorts<br />
knark.<br />
E: Nu går vi mot jul, ser du fram emot<br />
jul?<br />
F: Nej. Jag har alltid haft lite svårt för<br />
jul, jag var olyckligt kär en jul då jag var<br />
runt 20. Jag tror att min kropp har default-settat<br />
sig på att jul är skit eftersom<br />
jag hatade jul så mycket den gången.<br />
Nu har jag barn och de tycker att det<br />
är väldigt kul. Och då ska man säga att<br />
det gör att det blir roligare. Men det blir<br />
ju inte det. Då blir ju skillnaden mellan<br />
vad jag känner och vad jag borde känna<br />
ännu större. Avgrundslikt nästan. Men<br />
att vara Tomten tycker jag är helt okej.<br />
Man brukar ju säga att man inte ska<br />
ljuga för barn. Det enda man gör är att<br />
ljuga för barn. Jag ljuger för mina barn<br />
fem gånger per dag – utan överdrift.<br />
Typ «glassen är slut, det finns ingen».<br />
Jag vet att så fort de gått och lagt sig<br />
ska jag bara sitta och vräka i mig glass.<br />
M: Även om du inte tycker om julen,<br />
brukar ni julstöka hemma?<br />
F: Ja. När jag bodde själv hade jag ju ingenting.<br />
Men min fru är mer förtjust. I<br />
och för sig gillar jag ju ljusslingor väldigt<br />
mycket, det är väldigt fint. Det är det<br />
bästa med julen, det är liksom legitimt<br />
att köra. Så de sätter jag gärna upp, och<br />
sen vill jag aldrig ta ner dem.<br />
E: Vilka yrken rekommenderar du till<br />
dina barn?<br />
F: Min ena dotter vill bli arborist nu,<br />
alltså att beskära träd, och den andra<br />
vill bli vattnare. Bärare ville någon av<br />
dem bli förut bli också, bära runt grejer.<br />
Så jag säger bara «Follow your dreams».<br />
«ja men man kanske<br />
ska käka ostron», och<br />
så tar han fram ostrongaffeln<br />
ur innerfickan.<br />
M: Du har träffat så många kända<br />
människor, har du någonsin blivit<br />
starstruck?<br />
F: Oh ja, verkligen. Mest starstruck tror<br />
jag att jag och Filip blev det gemensamt<br />
i New York, på en restaurang som heter<br />
Grill Room på Four Seasons. Vi hade<br />
sprungit in i gastronomen Carl Jan<br />
Granqvist där på stan och sa «Ciao!»<br />
och så följde han med. Det var märkligt<br />
för han är så snyggt klädd jämt och har<br />
en väldigt spänstig utstrålning på något<br />
sätt. Det kändes som att vi var hans<br />
rent boys, vi var jeansjackigt klädda och<br />
så. När vi kom in på Grill Room så sade<br />
Carl Jan «Ja men man kanske ska käka<br />
ostron», och så tar han fram ostrongaffeln<br />
ur innerfickan. Tydligen hade<br />
han alltid en sådan på sig, ut ifall att.<br />
Och då vid bordet bredvid satt Henry<br />
Kissinger, före detta utrikesminister i<br />
USA. Då var vi jävligt starstruck. Det<br />
lustiga med det där är att vi innan vi<br />
gick dit hade sett en bild där han satt på<br />
restaurangen, och pratat om vilken grej<br />
det skulle vara om han var där. Det var<br />
helt otroligt. Carl Jan tog ju inte in det<br />
där över huvudtaget, han ville ju bara<br />
käka ostron.<br />
E: Man brukar ju säga Filip och Fredrik,<br />
hur känns det att Filip kommer<br />
före Fredrik?<br />
F: Det är ju i bokstavsordning. Jag har<br />
ju asbergianska drag precis som alla<br />
Sex Snabba till Fredrik Wikingsson<br />
andra, man vill ha ordning omkring sig<br />
och sådär, och enligt alla regler så ska<br />
det ju komma först. Bokstavsordning.<br />
Eller alla regler, den enda regeln. Hade<br />
det inte varit så hade jag varit mer<br />
brydd. Då kan jag alltid luta mig mot<br />
det varje gång jag kastas i backen av<br />
självtvivel.<br />
E: Vem KAN slå Filip och Fredrik?<br />
F: Ganska många. Vi var ganska dåliga i<br />
år. Varenda femteklassare i hela Sverige<br />
skulle jag säga. Varenda människa som<br />
kommer att läsa den här artikeln, eftersom<br />
den läses av så smarta människor,<br />
skulle kunna besegra oss tror jag. Eller<br />
så ska jag inte säga, för Filip är väldigt<br />
allmänbildad. Det är inte säkert att<br />
någon skulle spöa honom i geografi och<br />
sådana grejer, han är otroligt vass på<br />
sådant. Jag är dyslektisk när det gäller<br />
geografi. Jag kan verkligen ingenting.<br />
Hade det funnits geografi i gymnasiet<br />
så hade det varit mitt enda dåliga ämne<br />
tror jag.<br />
E: Vilka grenar skulle du förlora i<br />
direkt?<br />
F: Geografi, mot KTH:are skulle jag<br />
förlora i huvudräkning. Och sådant<br />
där tror jag. Periodiska systemet och<br />
programmering.<br />
E: Kommer ni alltid att vara en duo?<br />
F: Enligt den fysiska definitionen så<br />
är svaret nej, det går ju inte. Men jag<br />
hoppas innerligt att vi kommer att<br />
vara det länge till. Vi har väldigt kul<br />
tillsammans. Alla grejer man gör, i alla<br />
fall sådant som har med jobbet att<br />
göra, blir roligare när jag gör det med<br />
honom. Om han hade varit här nu hade<br />
jag haft ännu roligare. Och så hade<br />
vi kunnat prata om er efteråt och<br />
gå igenom er dynamik och sådär.<br />
Ett ögonblick lever kvar längre när<br />
man är med någon annan.<br />
M: Tycker du mest om att vara<br />
ensam, eller med andra omkring<br />
dig?<br />
F: Jag är ju aldrig ensam. Så jag<br />
tycker väldigt mycket om de<br />
40 OSQLEDAREN #2<br />
OSQLEDAREN #2<br />
//inTervju<br />
stunder då jag är det. Efter det här ska<br />
jag köra till Söder, först ska jag ta den<br />
parkeringsbot jag är säker på att jag<br />
fått, sen ska jag sitta i bilen själv i 25<br />
minuter och det ser jag fram emot lite<br />
grann. Jag älskar bilköer, då kan man<br />
sitta och lyssna på grejer.<br />
M: Vad har ni för planer framöver?<br />
F: Vi har startat ett nytt produktionsbolag<br />
nu som vi ska börja jobba med<br />
efter nyår. Då kommer vi inte att använda<br />
våra gamla format. Vi ska göra våra<br />
egna program, det lutar mot två nya<br />
program i vår. Det ska bli oroligt kul.<br />
Och vi ska äntligen få spåna på idéer till<br />
andra programledare också.<br />
M: Betyder det att ni slutar med<br />
podcasten?<br />
F: Nej den fortsätter. Den älskar vi ju<br />
att göra. Den känns som en sådan specialgrej<br />
så det hade varit en dealbreaker<br />
om vi inte hade kunnat.<br />
M: Hur går det att jobba med tanke<br />
på att Filip bor i L.A.?<br />
F: Idealiskt så går det bra för då får man<br />
dubbelt så lång arbetstid, när jag slutar<br />
jobba så kan han börja jobba. Ibland kan<br />
det vara bökigt. Men distansen gör ju<br />
också att man får en nytändning varje<br />
gång man träffas.<br />
vinn biljETTEr Till «jakTEn på<br />
dEn FörSvunna STadEn»<br />
[ http://bit.ly/ol_wikingsson ]<br />
Från vänster: Fredrik Wikingsson, Filip Hammar.<br />
Illustration: Fredrik Wikingsson<br />
41
GEmENSKAp<br />
UtVEcKLING<br />
GLädJE<br />
– Vad är det, och varför ska du bry dig?<br />
THS Klubbade i våras igenom att verksamheten<br />
ska ha kärnvärden, samt definierade<br />
dessa. De blev Utveckling, Gemenskap och<br />
Glädje – men vad innebär det? Är det tomma,<br />
fina ord eller en effektiv grund att vila<br />
sin verksamhet på?<br />
Det är tisdag och klockan är<br />
strax efter tre på eftermiddagen<br />
när jag ringer Sebastian<br />
Ols, kommunikationschef<br />
på THS, och säger att «Jag är utanför<br />
nu!». Sebastian släpper in mig på Ledningsgruppens<br />
kontor och Denise Fuglesang,<br />
ordförande på THS, avslutar<br />
ett samtal innan hon kommer bort och<br />
börjar röja undan berget av frukt som<br />
finns placerat på bordet där vi ska hålla<br />
vårt samtal. Vi ska diskutera THS Kärnvärden<br />
– Gemenskap, Utveckling, Glädje<br />
– var de kommer ifrån och vad de fyller<br />
för funktion.<br />
«Just de här orden som vi har tagit<br />
fram nu är inget nytt koncept vi hittat<br />
42 OSQLEDAREN #2<br />
på. Det man gjorde var att titta på hur<br />
verksamheten ser ut, vad man har som<br />
förenar alla olika kårföreningar och kulturverksamheter<br />
och som skapar helheten.»<br />
inleder Denise. Hon menar att<br />
om man tittar på två olika kårföreningar,<br />
exempelvis Kårspexet och Armada,<br />
finner man att de båda innefattar just<br />
gemenskap, utveckling och glädje - och<br />
det är på detta sätt kärnvärdena är menade<br />
att återspegla THS identitet. I och<br />
med kårobligatoriets avskaffande måste<br />
“det är klart att<br />
vi kan brainwasha<br />
varenda nØllan<br />
som börjar, men...<br />
det ska vara mer<br />
naturligt”<br />
–Denise Fuglesang, ordförande THS<br />
TexT//CArOline ArKensOn<br />
illusTrATiOn//KArl BOlmGren<br />
man kunna motivera varför man ska gå<br />
med i THS. Att säga att THS erbjuder diverse<br />
kårföreningar och billigare kaffe är<br />
bara vad som ingår i kårmedlemskapet<br />
– inte varför man ska betala kåravgiften.<br />
Därmed berättar Sebastian och Denise<br />
om ett TED Talk – How Great Leaders<br />
Inspire Action – som varit en stor inspirationskälla<br />
i utformandet av THS<br />
Kärnvärden – ett TED Talk som behandlar<br />
vikten av att inspirera, som förklarar<br />
varför man ska jobba och vad man får ut<br />
av det. Sebastian summerar det med att<br />
«De flesta företag jobbar utifrån och in,<br />
men företag som Apple [som är ett exempel<br />
i TED Talk:et] jobbar inifrån och<br />
ut. Kärnvärdena ska komma inifrån».<br />
I<br />
verksamhetsplanen för läsåret<br />
20<strong>12</strong>/20<strong>13</strong> går det att läsa<br />
att kärnvärdena ska vägleda diskussioner<br />
och beslutsfattande.<br />
Jag frågar om kärnvärdena faktiskt har<br />
hjälpt till med detta, och får svaret att<br />
något konkret exempel inte ploppar upp<br />
just under samtalet – men att de har lyfts<br />
fram några gånger när kårstyrelsen<br />
fått ett nytt förslag att behandla. Denise<br />
säger att de då ställer sig frågorna<br />
«Skulle det här faktiskt bygga någon<br />
form av gemenskap? Kommer man ha<br />
roligt? Kommer det att utveckla? Är<br />
svaret nej på någon av frågorna, då<br />
borde vi inte syssla med det.» och att det<br />
även är rätt skönt att ha dessa frågor att<br />
luta sig mot vid beslutsfattande.<br />
Att «Kärnvärdena ska återspeglas<br />
i THS kommunikation mot medlemmarna<br />
under året i syfte att förmedla<br />
en enhetlig självbild» står även i versksamhetsplanen.<br />
Förutom de tygpåsar<br />
med trycket «Gemenskap. Utveckling.<br />
Glädje.» som delades ut till nØllan och<br />
mottagningsaktiva, undrar jag vad som<br />
mer har gjorts för att kommunicera de<br />
nya kärnvärdena. Så mycket mer än<br />
tygpåsarna har inte gjorts, säger Ols,<br />
men tygpåsarna säger inte heller att de<br />
orden står för just kärnvärden. «Poängen<br />
är väl kanske inte att de ska kunna<br />
rabblas som glosor», inflikar Fuglesang,<br />
utan man vill snarare få fram känslan<br />
att det är den grund som THS står på.<br />
«Så medlemmarna ska alltså mer ha ett<br />
hum om att de finns?», frågar jag. Denise<br />
svarar med att «Det är klart att vi kan<br />
brainwasha varenda nØllan som börjar,<br />
så som att vi lär dem att fysiker bär<br />
orange overall, men... det ska vara mer<br />
naturligt», och Sebastian instämmer<br />
med att det ska komma naturligt med<br />
engagemang.<br />
«Det är lite roligt», fortsätter Denise,<br />
«för när vi försökte sätta ord på vår verksamhet<br />
– det som blev kärnvärdena – så<br />
satt vi här inne och var ganska nöjda.<br />
Vi tog första bästa student här utanför<br />
som tog ut pengar - ‘kan du komma in<br />
en stund? Vi behöver hjälp’». Studenten<br />
släpptes in på Ledningsgruppens kontor,<br />
och blev ombedd att läsa de ord<br />
AndrA Kårer med Kärnvärden<br />
linTeK – linköpings teknOlOgers stuDentkår<br />
uTBildninG, GemensKAP, frAmTid<br />
1<br />
sTUff – kåren För stuDenter inOm utbilDningsvetenskap<br />
Och FilOsOFisk Fakultet viD linköpings universitet<br />
sTudenTfOKus, sAmverKAn, enGAGemAnG<br />
1<br />
hAlmsTAd sTudenTKår<br />
KvAliTeT i uTBildninG, meninGsfull friTid,<br />
ATTrAKTiv På ArBeTsmArKnAden<br />
//Ths CenTrAlT<br />
som tagits fram för att vara THS Kärnvärden.<br />
Vad tänkte då denne student,<br />
som är fysiker, på när han läste orden?<br />
Svar: Fysikalen. «Om han då läser orden<br />
och tänker ‘Fysikalen’, då har man träffat<br />
rätt.»<br />
Och det är väl så att THS<br />
Kärnvärden, oavsett om de<br />
står i sin ensamhet eller i<br />
helheten «Gemenskap och<br />
stolthet. Utveckling genom framåtanda.<br />
Glädje genom deltagande», så beskriver<br />
de ganska väl det vi spenderar vår tid på<br />
utanför studierna här på KTH. Vi gör<br />
saker tillsammans som vi kan vara stolta<br />
över, vi utvecklas genom att våga ta oss<br />
an nya utmaningar, och vi glädjs åt att<br />
utföra dessa projekt tillsammans. Är det<br />
inte sant, så säg.<br />
OSQLEDAREN #2<br />
43
FOTO: STEpHEn kirk<br />
räkna på din träning ocH toppa formen!<br />
Springa milen på under 50 minuter, bli bäst<br />
i klubben på sprint eller bli snyggare naken<br />
– alla har vi olika mål med träningen. Om du<br />
lägger ner tid på att räkna på och planera<br />
din träning kan du nå till högre nivåer. Ingrid<br />
Kjellström besökte Bosöns träningscentrum<br />
på Lidingö för att kolla sin form och få<br />
tips kring hur hon ska planera träningen för<br />
att nå bättre resultat.<br />
Att träna är roligt - att<br />
träna med goda resultat är<br />
desto roligare. Det finns ingenting<br />
som säger att du blir<br />
mer vältränad av att träna så många<br />
timmar som möjligt varje vecka – däremot<br />
finns det mycket som talar för att<br />
viss kunskap om din egen form, puls och<br />
pulszoner tillsammans med planering<br />
kan lyfta dina resultat. På Riksidrottsförbundets<br />
idrottsfysiologiska laboratorium<br />
på Bosön jobbar man med att<br />
genom olika tester hjälpa såväl elit som<br />
motionärer med rådgivning till formtoppning.<br />
På plats på Bosön träffade jag Juan<br />
Alonso, som är testledare och träningsrådgivare.<br />
Han gick igenom vilka tester<br />
som skulle göras: mätning av min mjölksyratröskel,<br />
och min maximala syreupptagningsförmåga.<br />
Juan berättar att<br />
foto: Stephen KirK<br />
VETENSKAP OCH SPORT<br />
mEd ingrid kjEllSTröm<br />
de flesta motionärer gör misstaget att<br />
träna sina hårda pass för lätt och sina<br />
lugna pass för hårt. All träning är bra<br />
för allmänhälsan, men om man vill utveckla<br />
sin fysiska form är det viktigt att<br />
gå till de flesta träningspass med en plan<br />
och ha ett mål, till exempel att träna på<br />
tröskeln under ett visst antal minuter eller<br />
bränna av intervaller på maxpuls.<br />
Efter invägning och uppvärmning<br />
fick jag sätta på mig ett pulsband<br />
och hoppa upp på en testcykel för att<br />
mäta min mjölksyratröskel. Under fyra<br />
minuter cyklade jag på en viss watt och<br />
fick sedan ta ett blodprov. Min puls vid<br />
slutet av dessa fyra minuter och mängden<br />
mjölksyra i mitt blod vid samma<br />
tidpunkt antecknades. Juan ökade successivt<br />
watten på cykeln tills han kunde<br />
se att påslaget av mjölksyra i mitt blod<br />
ökade markant . Här zoomade han alltså<br />
in nivån för min mjölksyratröskel, det<br />
vill säga den ansträngningsnivå där min<br />
kropp producerar så mycket mjölksyra<br />
att musklerna inte hinner transportera<br />
bort denna – det börjar helt enkelt bli<br />
riktigt jobbigt!<br />
Efter en stunds vila väntade syreupptagningstestet<br />
– det jobbigare av de två<br />
testen. För att nå upp till sin maximala<br />
foto: philip wessman<br />
syreupptagningsförmåga krävs att man<br />
kör in i väggen – med maxpuls och höga<br />
nivåer av mjölksyra i blodet. Det positiva<br />
är dock att denna form av test inte tar<br />
lång tid att utföra, snabbt ska kroppen<br />
jobba upp i maxpuls och det räcker till<br />
att utföra mätningarna. Jag fick sätta<br />
på mig en mask att andas i och sedan<br />
trampa igång. Testet innebär ingen mjuk<br />
successiv ökning av ansträngningsnivån<br />
– utan det är hård belastning som gäller<br />
redan från start och fortsätter sedan<br />
med en ökning av 25 Watt varje minut.<br />
Det innebar att efter ett par minuter var<br />
min andning extremt hög och tankarna<br />
på att hoppa av cykeln tätnade i huvudet.<br />
Men jag stod pall tills mina ben och<br />
mina lungor inte klarade mer – och för<br />
att få resultatet var det värt mödan.<br />
tränade igen redan två dagar efter årets<br />
upplaga av Ö till Ö.<br />
resulTAT:<br />
Jag nådde min tröskelnivå vid en puls<br />
på ca 160 slag/minut, då jag hade 5,3<br />
millimol/liter jämfört med 2,6 mmol/<br />
liter vid en puls på 155.<br />
Mitt syreupptag uppmättes till 56 ml<br />
syre/kg/min, ett värde som är bra för att<br />
vara en elitmotionär, gränsen för en tjej<br />
går vid cirka 50 ml/kg/min. Charlotte<br />
Kalla har till exempel ett värde på cirka<br />
75 ml/kg/min. Därför finns det bara en<br />
slutsats att dra av resultatet – jag behöver<br />
träna hårdare för att maximera<br />
mina nivåer och min form!<br />
jAG fiCK följAnde TräninGsråd:<br />
Lägg upp din träning i perioder på<br />
3-6 veckor där du varierar fokus mellan<br />
tröskelträning och VO2max (2 veckor<br />
hårt/1 vecka lugnare). Kör du fyra pass<br />
i veckan kan du lägga in 2pass/vecka av<br />
foto: philip wessman<br />
den träning som står i fokus och<br />
ett pass vardera av de andra. Följ upp de<br />
intensiva passen med ett 20-30 minuters<br />
återhämtningpass till exempel gång<br />
eller cykling till skolan).<br />
OrdlisTA – PulsBAserAd TräninG<br />
Hur vet man egentligen sin maxpuls?<br />
Här är några ord och termer som förklarar<br />
vad som händer i kroppen vid en viss<br />
belastning. Att träna med en pulsklocka<br />
är till stor hjälp vid pulsbaserad träning,<br />
men inget krav.<br />
Maxpuls är den maximala puls som<br />
kan uppnås vid ansträngning. Maxpulsen<br />
är relaterad till vilken ansträngning<br />
man utsätter kroppen för och kan inte<br />
påverkas genom träning, utan man föds<br />
med en viss maxpuls, som sedan sjunker<br />
foto: philip wessman<br />
med cirka ett pulsslag varje år av livet.<br />
Den individuella maxpulsen beräknas<br />
approximativt genom en formel: [ 220 –<br />
din ålder ], eller genom ett maxpulstest.<br />
Vilopuls är den puls som man har när<br />
man vaknar eller när man har vilat under<br />
en längre tid. Vid långvarig konditionsträning<br />
sänks vilopulsen, och vid<br />
utebliven träning så ökar den. Ryktet<br />
säger att Gunde Svan hade 32 bpm i<br />
vilopuls under sin tid som aktiv idrottare.<br />
Anaerob träning är när kroppen<br />
utsätts för kortvariga och maximala belastningar,<br />
till exempel under ett sprintlopp<br />
och pulsen befinner sig på 90 % av<br />
max eller högre. Tränar förmågan att<br />
kunna utvinna mycket energi på kort tid<br />
från anaeroba processer, alltså så hårt<br />
att hjärtat inte hinner förse musklerna<br />
med syre och då mjölksyra bildas som en<br />
biprodukt.<br />
Aerob träning är lågintensivt arbete<br />
då blodförsörjningen att förse den arbetande<br />
muskeln med syre. Ämnesomsättningen<br />
sker då aerobt vilket innebär<br />
att kolhydrater och fett bryts ner<br />
och dess energi överförs till ATP. Sker<br />
på en lägre puls och utan mjölksyra i<br />
musklerna. Den na träning leder till att<br />
musklerna får möjlighet till ett bättre<br />
energiutnyttjande och kan återhämta<br />
sig snabbare.<br />
ATP är det ämne<br />
som muskeln använder<br />
vid kraftutvecklingen.<br />
Övriga energirika<br />
ämnen måste<br />
först omvandlas<br />
till ATP innan deras energi kan användas<br />
i kroppen.<br />
Mjölksyraströskel talar om vid vilken<br />
nivå av ansträngning kroppen producerar<br />
så mycket mjölksyra att musklerna<br />
precis hinner med att sköta borttransporten,<br />
vilket inträffar oftast vid cirka<br />
80 % av maxpuls. Träning på tröskeln<br />
bidrar till att du skjuter tröskeln uppåt<br />
och således blir bättre på att metabolisera<br />
mjölksyra.<br />
VO2 max är ett mått på kroppens syreupptagningsförmåga<br />
– med andra ord<br />
den maximala mängd syre som kroppen<br />
kan använda vid maximal ansträngning<br />
under en minut (aerob kapacitet).<br />
Maxnivån mäts när syreupptaget inte<br />
ökar trots att belastningen ökar. Används<br />
som ett mått på hjärtats maximala<br />
förmåga att leverera blod till resten av<br />
kroppen och kan kort och gott kallas för<br />
kroppens effekt.<br />
inGrid KjellsTröm<br />
INgRID pLUggAR TILL CIVILINgENjöR I<br />
SAMHäLLSByggNAD ÅK 3, MEN TRäNAR<br />
SÅ FORT DET gES MöjLIgHET. HON HAR<br />
pRECIS SLUTFöRT EN SVENSK KLASSIKER<br />
OCH SIKTAR NU MOT NyA UTMANINgAR<br />
INFöR ÅR 20<strong>13</strong> – ATT CyKLA I DEN<br />
SNABBASTE TjEjKLUNgAN SUBXX RUNT<br />
VäTTERN OCH STÅ pÅ STARTLINjEN TILL<br />
IRONMAN I KALMAR. NäR INgRID INTE<br />
STUDERAR ELLER TRäNAR SKRIVER HON<br />
gäRNA OM TRäNINg OCH DRIVER TRäN<br />
INgSBLOggEN ENDORFINKICK.COM.
StudentmöSSa, anno 1900<br />
46 OSQLEDAREN #2<br />
TexT OCh fOTO//sArA edin<br />
snapsglas och bägare i silver.<br />
inskription: «studentkåren». classy.<br />
Utgången öl<br />
Följande fyra flaskor hittades i arkivet i Nymble.<br />
«Armada öl, 1994».<br />
«Pripps V-pilsner», till synes för THS 75-årsjubileum.<br />
«Sjukt gammal flaska», med oläsbar etikett.<br />
«Pripp Jubelöl», också till THS 75-årsjubileum.<br />
Alright, THS är sjukt gammalt. KTH ännu äldre. Så vi tänkte<br />
att det måste ju finnas så otroligt mycket intressant historia<br />
mellan dessa anrika vägg ar. Och det gör det. I vår artikelserie<br />
«Arkivet» går vi igenom viktiga delar från en tid<br />
som flytt. Andra delen handlar om Nymble.<br />
1902, året då THS bildades, hölls sammanträdena i en hörsal.<br />
Idag, 110 år senare, har vi ett helt byggnadskomplex av plugg-,<br />
dans- och jobbyta som vi THS-medlemmar äger ihop. Historien<br />
om Nymble börjar tidigt. År 19<strong>12</strong> bildades en byggnadskommitté<br />
för kårhuset, men det var inte förrän 1928 man hade bra<br />
nog ekonomi för att börja bygga. En tävling utropades, och det<br />
vinnande förslaget var en byggnad i funkisstil ritad av Sven Markelius<br />
och Uno Åhrén.<br />
Bidraget låg precis rätt i tiden, och när kårhuset invigdes år<br />
1930 sammanföll det med den stockholmsutställning som innebar<br />
funktionalismens genombrott i Sverige. Nymble var Sveriges<br />
första byggnad i funkisstil och kulturmärktes därför i år.<br />
Namnet Nymble är egentligen bara en ganska studentikos<br />
ordtvits. I begynnelsen hyrde kåren en lägenhet att bedriva<br />
verksamheten i och behöll även lokalen en tid efter att kårhuset<br />
byggdes. Så för att skilja de båda kårlokalerna åt benämdes de<br />
«gamla» och «nya» kåren. Snart övergick «gamla» till att kallas<br />
«gamble» (skämtsam stavning - uttrycket var ålderdomligt även<br />
för den här tiden). «Nya» blev således «nymble».<br />
Nymble har genomgått två stora ombyggnationer. Med anledning<br />
av att antalet studenter ökade fort och att många bodde<br />
flera kilometer bort behövdes fler och större lokaler. 1950 började<br />
ombyggnationen (ritat av Markelius och Lindroos) som skulle<br />
göra kårhuset tre gånger större än tidigare. Delarna av Nymble<br />
där bland annat Nya matsalen, Hyllan och Mediaflygeln ligger var<br />
vid det här laget helt nya och invigdes 1952.<br />
1977 är det återigen dags att bygga ut. Den här gången är det<br />
Lindroos ensam som ritade det. Nymble får ett helt nytt kök i<br />
anknytning till restaurangen och en ny gasquelokal, nämligen den<br />
vi är vana att kalla Kröken.<br />
Och framtiden, då? Ja, Nymble har nästan nått sin maxkapacitet<br />
gällande studieplatser, och med en växande skara studenter<br />
börjar det kanske bli dags för en utbyggnad av vårt kära kårhus.<br />
Eller vad säger ni där borta, som pluggar vid det uppfällda pingisbordet<br />
på plan 2?<br />
ordförandeplunta med plats för<br />
fyra flaskor. årtal okänt.<br />
ths-vas med okänt<br />
användningsområde.<br />
(observera att ringarna ej<br />
följer ths grafiska profil.)<br />
Badass spade<br />
Inskription:<br />
«Rektors spade<br />
använd vid<br />
kårhusbyggets<br />
igångsättande<br />
den 28 september<br />
1950»<br />
vI LEDER<br />
UTvECKLINGEN Av<br />
HÅLLBAR TEKNIK föR<br />
PUMPNING, RENING<br />
OCH CIRKULATION Av<br />
vATTEN.<br />
ITT har blivit Xylem.<br />
Med <strong>12</strong> 000 medarbetare i mer än 150 länder har vi resurserna som krävs för att hitta innovativa<br />
lösningar för världens vattenförsörjning. Men det är bara i nära samarbete med våra kunder vi<br />
kan lyckas. Tillsammans kan vi lösa allt som har med pumpning, rening och cirkulation att göra.<br />
Xylem är ett nytt namn för dig, men våra produkter är välkända och ledande inom sina områden<br />
– Flygt, Leopold, Sanitaire, Wedeco, Lowara och Godwin. Vill du veta mer om Xylem,<br />
gå till xyleminc.com eller facebook.com/xylem.jobb
OrdförAnde AvsluTAr<br />
Tänk dig ett lärosäte där<br />
kåren har allt en student kan<br />
önska sig. En plats där ett<br />
grupprum alltid är tillgängligt,<br />
där det finns oändligt många studieplatser,<br />
där kaffet är gratis, där lunchen<br />
kostar 20 kr och där varje förening har<br />
ett eget rum. Tänk dig ett universitet<br />
där varje lärare är den bästa du någonsin<br />
haft, labbutrustningen är top-notch,<br />
examinationsformen är anpassad efter<br />
individen och fysisk träning ingår i utbildningen.<br />
En värld där kåren kan garantera<br />
varje medlem en bostadsplats,<br />
en mentor i näringslivet samt ett jobb<br />
efter avslutad examen. Häftigt, eller<br />
hur? Dessvärre inte mer än en stackars<br />
ordförandes dröm…<br />
Jaa, vad är väl en vision om THS?<br />
Den kan vara storslagen och spännande<br />
och faktum är att den är alldeles, alldeles…<br />
obefintlig!? Ja, tyvärr är det så<br />
den grymma sanningen ser ut: THS är<br />
en studentkår utan framtidsplaner och<br />
utan vision – eller i alla fall utan uttalade<br />
sådana.<br />
Det har länge stått i våra stadgar att<br />
vårt ändamål är att «bevaka och medverka<br />
i utvecklingen av utbildningen<br />
och förutsättningarna för studier» samt<br />
«verka för god sammanhållning och<br />
kamratskap mellan de studerande vid<br />
KTH». Förra året definierades dessutom<br />
THS:s kärnvärden för att uttalat förklara<br />
vilken grund vi står på och varför vi<br />
bedriver vår verksamhet. Men hur ska<br />
vi veta vart vi vill ta vägen? Hur vet vi<br />
vad vi vill åstadkomma?<br />
48 OSQLEDAREN #2<br />
vart är vi på väg,<br />
egentligen?<br />
Det absolut svåraste med THS<br />
är kanske att uppnå kontinuitet. Utmaningen,<br />
men även charmen med vår<br />
organisation är att människorna som<br />
driver den i stort sett byts ut årligen då<br />
alla förtroendeposter är på ettårsmandat.<br />
Det är därför ofta svårt att veta hur<br />
företrädare för fem år sedan tänkte när<br />
de gjorde ett visst val. Vad var tanken<br />
med beslutet? Hur ville man att THS<br />
skulle utvecklas utefter det?<br />
Poängen med en vision är att ge ett<br />
fokus så att vi vet hur vi ska bygga verksamheten.<br />
Om vi vill bli bättre, behöver<br />
vi ju veta vad vi menar med «bättre». Är<br />
det att vi ska erbjuda våra medlemmar<br />
billigare luncher eller är det att vi ska begränsa<br />
tillträde till Nymble till studenter<br />
med 3,7 i snittbetyg och på så sätt motivera<br />
bättre studieresultat…?<br />
För att en så stor organisation som<br />
THS ska bli långvarig och framstående<br />
behöver vi en uttalad vision så att jag och<br />
mina efterträdare vet vad vi ska sträva<br />
efter. Utan tydlig riktlinje kanske jag får<br />
för mig att på nästa rektorsgruppmöte<br />
hävda att det KTH:s studenter egentligen<br />
eftertraktar är mera kurser i botanik<br />
– och det vore kanske inte så bra.<br />
Nej, något sådant kommer<br />
aldrig flyga ur mig och<br />
antagligen inte heller ur mina<br />
efterträdare. Framtiden är<br />
nämligen lovande: kårfullmäktige (typ<br />
kårens riksdag) tillsatte under hösten<br />
en grupp som ansvarar för att ta fram<br />
ett visionsdokument till i vår. Vi är sju<br />
stycken som utgör gruppen och arbetet<br />
är i full gång. Vi ska ta reda på vad<br />
THS vill uppnå. Vi ska lista ut vad som<br />
gör dig till en glad student. Vi ska skapa<br />
ett verktyg som ger THS kontinuitet och<br />
riktning för att kunna avnjuta ytterligare<br />
110 år av sann studentanda.<br />
Vad tror du? Är du nöjd med din<br />
studiesituation? Tycker du att THS redan<br />
är så bra vi kan bli? Eller vill du vara<br />
med och bestämma om vår framtid?<br />
Kom gärna förbi kontoret i Nymble så<br />
kan vi talas vid.<br />
dEniSE FuglESang<br />
ordFörande ths 20<strong>12</strong>/20<strong>13</strong><br />
ordf@ths.kth.se<br />
ICA Student<br />
Nej till nudlar!<br />
ICA Student – bättre mat, bank och försäkring.<br />
Ingen ska behöva leva på nudlar. Därför får du som ICA-student bra rabatter på<br />
mat, ett bankkort utan kostnad och billigare försäkring. Plus rabatt på böcker.<br />
Och träning. Och dubbel bonus på ICA. Och…<br />
Helt enkelt bättre villkor för dig som pluggar.<br />
Så är du mellan 18 och 30 år och läser vidare efter gymnasiet?<br />
Ansök och läs mer på ICA.se/student eller Facebook. 100 spänn<br />
väntar redan på kortet när du får det.<br />
nu är tidningen tyvärr slut! vad tyckte du om<br />
det här numret? maila gärna tips på hur vi<br />
kan bli bättre – osqledaren@ths.kth.se<br />
nästa nummer av osqledaren kommer förresten<br />
ca 30 januari. men kickar abstinensen<br />
igång innan dess finns vi ju på osqledaren.se;<br />
där händer saker löpande utöver papperstidningen.<br />
Ansök nu!<br />
Få 100:- på<br />
kortet!
<strong>Osqledaren</strong>, THS, 100 44 Stockholm<br />
Här står Martin och bygger<br />
det hållbara samhället.<br />
Vill du hjälpa till?<br />
Sök E.ON Graduate Program 20<strong>13</strong> senast den 15 februari.<br />
Är du civilingenjör eller ekonom? Som brinner för innovation och entreprenörskap?<br />
Och vill bidra till ett samhälle byggt på hållbara energilösningar? Bra.<br />
Då passar du perfekt i vårt internationella traineeprogram.<br />
Vi ger dig en unik möjlighet att utvecklas som person och i din blivande yrkesroll.<br />
Och en fast anställning redan från början. Nästa omgång av E.ON Graduate<br />
Program börjar i september 20<strong>13</strong> och du ansöker enkelt via eon.se/student<br />
mellan den 15 januari och den 15 februari. Varmt välkommen med din ansökan!<br />
Your energy shapes the future