Reliabilitet och validitet hos Acceptance Symptom Assessment Scale
Reliabilitet och validitet hos Acceptance Symptom Assessment Scale
Reliabilitet och validitet hos Acceptance Symptom Assessment Scale
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
detta tillfälle tillfrågades även kvinnan om vilken skala som uppfattats som enklast att<br />
använda <strong>och</strong> en möjlighet gavs att motivera svaret. Totalt genomfördes fem mätningar vid<br />
tre mättillfällen. Mätning ett <strong>och</strong> två genomfördes vid mättillfälle ett, mätning tre <strong>och</strong> fyra<br />
vid mättillfälle två <strong>och</strong> mätning fem vid mättillfälle tre. Vid alla mättillfällen fyllde<br />
barnmorskan i datum <strong>och</strong> klockslag. Skalorna presenterades en <strong>och</strong> en utifrån ett<br />
slumpschema. Datainsamlingen pågick mellan 2010-05-18 - 2010-10-05.<br />
Instrument<br />
Visuell Analog Skala (VAS) användes för att skatta patienternas upplevelse av smärta. Den<br />
VAS som användes bestod av en 100 mm horisontell rak linje där den vänstra ändpunkten<br />
var markerade med "Ingen smärta" <strong>och</strong> den högra med "Värsta tänkbara smärta" (bilaga,<br />
1).<br />
<strong>Acceptance</strong> <strong>Symptom</strong> <strong>Assessment</strong> <strong>Scale</strong> (ASAS) (bilaga, 6) är ett nyligen utvecklat<br />
instrument för att skatta den upplevda intensiteten av ett symptom. Instrumentet har<br />
utvecklats av docent Carl-Johan Fürst, docent, överläkare <strong>och</strong> verksamhetschef för<br />
sektionen för palliativ medicin vid Stockholms Sjukhem <strong>och</strong> Gunnar Eckerdal, överläkare i<br />
Palliativa teamet på Kungsbacka i samarbete med Mundipharma AB, Göteborg. Idag ingår<br />
instrumentet som en del i ”Patientbok: Smärta – så fungerar det”. I detta sammanhang<br />
används instrumentet för att patienten skall kunna skatta sin smärtupplevelse utifrån ”Hur<br />
intensiv var smärtan när den var som värst det senaste dygnet?” samt ”Hur intensiv var<br />
smärtan när den var som minst det senaste dygnet?”. ASAS består i likhet med VAS av en<br />
horisontell 100 mm lång linje. De två ändpunkter vilka beskriver extremvärden, är till<br />
vänster markerad med ”Max” <strong>och</strong> till höger med ”Ingen”. Mittpunkten är markerad med<br />
”Måttlig”. Vidare är skalan färgmarkerad. Från vänster till höger övergår färgen successivt<br />
från kraftigt röd till kraftigt grönt längs skalan. Den delen av skalan som är röd i nyansen<br />
är markerad med ”Oacceptabel” <strong>och</strong> den del som är grön i nyansen med ”Acceptabel”.<br />
Individen markerar själv lämplig punkt på skalan med ett vertikalt streck.<br />
Två forskare, varav en med specifik kompetens inom förlossningsvård, som riktat sin<br />
forskning mot smärtbedömning, har tillsammans med två läkare som är specialiserade<br />
inom smärtbehandling i palliativ vård, diskuterat kring instrumentet ASAS <strong>och</strong> konstaterat<br />
att instrumentet har ”Face validity” för att skatta upplevelse av smärta (Polit & Hungler,<br />
1999).<br />
Dataanalys<br />
VAS-skalan är en av de mest använda smärtskattningsinstrumenten, <strong>och</strong> anses som något<br />
av en golden standard, vad gäller forskning såväl som i klinisk praxis (Jensen, Karol &<br />
Braver, 1986; Myles & Urquhart, 2005; Yarnitsky, Sprecher, Zaslansky & Hemli, 1996).<br />
För att värdera reliabilitet <strong>och</strong> <strong>validitet</strong> <strong>hos</strong> ASAS, jämfördes därför skattningarna på denna<br />
skala med skattningarna på VAS. Skattningarna utförda med VAS mättes i mm från den<br />
vänstra ändpunkten märkt med “Ingen smärta” till den av patienten skattade punkten<br />
(Carlsson, 1983; Choiniere, Amsel, 1996; Choiniere, Melzack, Girard, Rondeau & Paquin,<br />
15