Reliabilitet och validitet hos Acceptance Symptom Assessment Scale
Reliabilitet och validitet hos Acceptance Symptom Assessment Scale
Reliabilitet och validitet hos Acceptance Symptom Assessment Scale
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Kriterie<strong>validitet</strong><br />
Kriterie<strong>validitet</strong> kan etableras genom att påvisa en relation mellan det nya mätinstrumentet<br />
<strong>och</strong> ett annat redan validerat instrument (Neuman, 1997; Polit & Hungler, 1999). Polit <strong>och</strong><br />
Hungler (1999) påpekar att det är nödvändigt att ett valit instrument finns tillgängligt med<br />
vilken mätningen på det aktuella instrumentet kan jämföras med. Det förekommer två<br />
typer av kriterie<strong>validitet</strong> dels samtidig <strong>validitet</strong> <strong>och</strong> dels prognostisk <strong>validitet</strong> Huck &<br />
Huck, 1996). Anastasi <strong>och</strong> Urbina (1997) beskriver samtidig <strong>validitet</strong> som förmågan <strong>hos</strong><br />
ett test ”att diagnosticera existerande status snarare än att förutsäga framtida resultat”.<br />
Prognostisk <strong>validitet</strong> förklaras som ”ett tests effektivitet när det gäller att förutse en<br />
individs framtida prestation i en speciell aktivitet”. Demsey <strong>och</strong> Demsey (1992) menar att<br />
samtidig <strong>validitet</strong> mäter hur väl ett instrument korrelerar med andra instrument som anses<br />
vara valida. Samtidig <strong>validitet</strong> kan även etableras genom att värdera instrumentets förmåga<br />
att särskilja grupper eller individer åt som skiljer sig åt beträffande det aktuella kriteriet.<br />
Begrepps<strong>validitet</strong><br />
Anastasi <strong>och</strong> Urbina (1997) menar att begrepps<strong>validitet</strong> beskriver i vilken utsträckning ett<br />
test eller mätinstrument mäter ett begrepp eller egenskap, t.ex. ångest, sorg eller smärta.<br />
Tyvärr, påpekar Polit-O`Hara (1993) att ju mer abstrakta ett begrepp är ju svårare blir det<br />
att etablera begrepps<strong>validitet</strong>. Följden blir att ju mer abstrakta begrepp som mäts, desto<br />
svårare blir det att validera mätningen genom begrepps<strong>validitet</strong>. Convergent <strong>validitet</strong> <strong>och</strong><br />
discriminant <strong>validitet</strong> är två undergrupper till begrepps<strong>validitet</strong>. Polit <strong>och</strong> Hungler (1999)<br />
<strong>och</strong> Neuman (1997) menar att convergent <strong>validitet</strong> erhålls när upprepade mätningar med<br />
olika metoder av samma begrepp hänger samman <strong>och</strong> fungerar på ett likartat sätt.<br />
Convergent <strong>validitet</strong> passar när flera indikatorer löper samman eller associerar med<br />
varandra. Indikatorerna eller variablerna kommer att korrelera med varandra. Polit <strong>och</strong><br />
Hungler (1999) <strong>och</strong> Neuman (1997) beskriver discriminant <strong>validitet</strong> som en del i att uppnå<br />
begrepps<strong>validitet</strong> <strong>och</strong> som avser förmågan att genom en <strong>och</strong> samma metod särskilja ett<br />
begrepp från ett liknande begrepp. En accepterad metod för att etablera begrepps<strong>validitet</strong><br />
är att peka på skillnader mellan grupper som kan förväntas uppvisa detta på grund av en<br />
behandling (Nunnally, 1967).<br />
Omvårdnadsteoretiskt perspektiv<br />
Enligt Bryar (1995) kan förlossningen ses ur två olika perspektiv: "Barnafödande som en<br />
medicinsk händelse" <strong>och</strong> "barnafödande som en normal livshändelse" Det förstnämnda har<br />
som mål: "friska levande mammor <strong>och</strong> barn", medan den sistnämnda har målet "levande<br />
friska mammor <strong>och</strong> barn <strong>och</strong> en positiv förlossningsupplevelse". Ser barnmorskan<br />
förlossningen som en normal livshändelse ska kvinnan <strong>och</strong> hennes partner vara delaktiga i<br />
beslut <strong>och</strong> information ska delges till dem. Om man ser barnafödande som en medicinsk<br />
händelse har obstetrikern befälet. Begränsad information ges till kvinnor, vilket innebär att<br />
de inte kan vara delaktiga fullt ut i sin vård. (Bryar, 1995). Enligt Silvermans modell<br />
(1970) är kommunikation en viktig del av barnmorskans arbete <strong>och</strong> har barnmorskan svårt<br />
12