Exkursion till Abisko - Lunds Botaniska Förening
Exkursion till Abisko - Lunds Botaniska Förening
Exkursion till Abisko - Lunds Botaniska Förening
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
För de deltagare som redan anlänt på söndagen<br />
anordnades en mindre kvällsexkursion<br />
i området mellan turiststationen och <strong>Abisko</strong><br />
östra. Under ledning av Erik Ljungstrand som<br />
skulle guida oss i den lokala floran under den<br />
kommande veckan begav sig ett förväntansfullt<br />
gäng ut för att se de första fjällväxterna.<br />
Förutom ett antal av de mer allmänna fjällarterna<br />
förevisades bland annat vippfryle Luzula<br />
parviflora samt jordranunkel Ranunculus<br />
hyperboreus. Så småningom kom vi fram <strong>till</strong><br />
en vackert blommande skogsfru Epipogium<br />
aphyllum som några av deltagarna upptäckt<br />
någon timme tidigare. Det visade sig att det<br />
fanns en känd lokal för skogsfru bara en liten<br />
bit från det funna exemplaret. Vi gick dit för<br />
att se om det fanns fler exemplar och hittade<br />
två <strong>till</strong>. Efter att ha besökt omgivningarna<br />
kring forskningsstationen där det bl. a. växte<br />
lappvedel Oxytropis lapponica gick vi <strong>till</strong>baka<br />
och dagens exkursion ansågs därmed vara avslutad.<br />
BOTANISKA NOTISER 144 : 3 ( 2011 )<br />
LBF : s resa <strong>till</strong> <strong>Abisko</strong> 2011<br />
Patrik Engström<br />
Bild 1. <strong>Abisko</strong> fjällstation med Lapporten i bakgrunden. Foto : Åke Svensson.<br />
Måndag 25 juli<br />
Vi samlades klockan åtta vid gräsmattan utanför<br />
<strong>Abisko</strong> turiststations huvudbyggnad där<br />
Erik började med att visa de fyra olika gentianor<br />
( fjällgentiana Gentiana nivalis, lappgentiana<br />
Gentianella tenella, ängsgentiana Gentianella<br />
amarella och blekgentiana Gentianella<br />
aurea ) som växte där. Det växte även mångfingerört<br />
Poten<strong>till</strong>a multifida i gräsmattorna.<br />
Den ganska stora gruppen botanister, dryga<br />
tjugo personer, promenerade vidare mot <strong>Abisko</strong>jokk<br />
för att börja bekanta sig med en del av<br />
den mer allmänna fjällfloran. Mycket av det vi<br />
såg på denna lägre höjd var överblommat men<br />
en del exemplar hade fortfarande stiliga blommor<br />
medan andra var snygga ändå. Några<br />
av de växter som noterades var norrlandsarv<br />
Stellaria borealis, smalviva Primula stricta,<br />
klippfingerört Poten<strong>till</strong>a nivea ssp. chamissonis<br />
samt fjällbräcka Saxifraga nivalis. Efter<br />
att ha gått en bit längs <strong>Abisko</strong>jokk och botaniserat<br />
på diverse klipphyllor gick vi för att ta<br />
11
liften upp <strong>till</strong> Nuolja. Torbjörn och Linda valde<br />
dock att gå upp för den branta slalombacken<br />
istället men kom otroligt nog fram samtidigt<br />
som de sista liftåkarna. Nu hade vi lämnat den<br />
subalpina regionen och kommit upp på kalfjället.<br />
Erik visade vägen uppför fjället och vi fick<br />
bl. a. se klippstarr Carex rupestris, dvärgnarv<br />
Sagina nivalis, fjälldraba Draba daurica,<br />
dvärgdunört Epilobium anagallidifolium,<br />
spädbräcka Saxifraga tenuis, polartåg Juncus<br />
biglumis, snögräs Phippsia algida, grönkattfot<br />
Antennaria porsildii samt många fler. När toppen<br />
var nådd beskådades tuvnarv Sagina caespitosa<br />
som trots den hårda vinden var lättfotograferad<br />
då den låg tätt pressad mot marken<br />
i sina små täta tuvor.<br />
När vi tagit oss ner från fjället, de flesta via<br />
liften, fortsatte vi att botanisera längs Kungsleden<br />
in<strong>till</strong> <strong>Abisko</strong>jokk. Bland de växter vi såg<br />
där kan nämnas polarblära Silene involucrata<br />
ssp. tenella, fjällven Agrostis mertensii, dvärglummer<br />
Selaginella selaginoides och fjällklubbsporre<br />
Pseudorchis straminea.<br />
Tisdag 26 juli<br />
Denna dag startade vi tidigt för att ta båt<br />
över <strong>till</strong> Jebrenjokk och sedan gå upp på<br />
Jeibrentjårro. Väl över på andra sidan Torne<br />
träsk lokaliserades torta Cicerbita alpina och<br />
röd trolldruva Actaea erythrocarpa i fjällbjörkskogen<br />
nära stranden. När samtliga deltagare<br />
kommit över, det blev flera turer med den lilla<br />
båten, började vi stigningen uppför berget.<br />
Gråsälg Salix caprea ssp. sphacelata, lappal<br />
Alnus incana ssp. kolaënsis, finnlummer<br />
Diphasiastrum complanatum ssp. montellii,<br />
brunbinka Erigeron acer ssp. politus samt resans<br />
första taggbräken Polystichum lonchitis<br />
studerades innan vi kommit upp i den brantare<br />
delen. Arter som dvärghällebräken Woodsia<br />
glabella, fjällhällebräken Woodsia alpina,<br />
grönbräken Asplenium viride, klippveronika<br />
Veronica fruticans, klippstarr Carex rupestris,<br />
enaxig sävstarr Kobresia myosuroides, dvärgnycklar<br />
Chamorchis alpina, lappögontröst<br />
Euphrasia salisburgensis ssp. salisburgensis<br />
12<br />
ENGSTRÖM<br />
oss nu sällskap i branterna och vi bestämde<br />
oss för en liten matpaus. Alldeles in<strong>till</strong> där vi<br />
satt och njöt av floran och den vackra rogivande<br />
utsikten fanns en rasbrant som enligt<br />
Erik borde innehålla skrednarv Arenaria norvegica.<br />
För att inte riskera några olyckor gick<br />
vi ut några få åt gången i rasbranten där det<br />
fanns flera tuvor med blommande skrednarv<br />
och enstaka överblommade exemplar av lappfingerört<br />
Poten<strong>till</strong>a nivea ssp. nivea.<br />
Efter denna spännande bergsida kom vi så<br />
upp på planare mark där fjällhedarna bredde ut<br />
sig framför oss. Här satte vi kurs mot en lokal<br />
för polarsmörblomma Ranunculus sulphureus<br />
men såg naturligtvis en massa intressanta växter<br />
på vägen dit. Fjällbräsma Cardamine bellidifolia,<br />
isranunkel Ranunculus glacialis, ripstarr<br />
Carex lachenalii, låsbräken Botrychium<br />
lunaria, bågfryle Luzula arcuata ssp. arcuata,<br />
groddbräcka Saxifraga foliolosa, spädbräcka<br />
Saxifraga tenuis, knoppbräcka Saxifraga cernua<br />
och krusbräken Cryptogramma crispa för<br />
att nämna några. Framme vid målet hittades<br />
både dvärgsyra Koenigia islandica och polarsmörblomma<br />
Ranunculus sulphureus. Vi fick<br />
lära oss karaktärerna hos smörblomman och<br />
luppa ett blomfäste för att se hårigheten samt<br />
jämföra detta med blomfästet hos fjällsmörblomma<br />
Ranunculus nivalis vilket var så gott<br />
som kalt. Alltså inga problem att skilja dessa<br />
två, åtminstone inte när man hade dem sida vid<br />
sida samt en kunnig guide.<br />
samt vippvedel Astragalus norvegicus gjorde Bild 2. Dvärgsyra Koenigia islandica. Foto : Åke<br />
Svensson.
Bild 3. Brokstarr Carex bicolor. Foto : Patrik Engström.<br />
Nu började nerstigningen mot båten som skulle<br />
hämta upp oss för <strong>till</strong>bakafärd över Torne<br />
träsk. Nya växter på väg <strong>till</strong>baka blev bland<br />
annat isstarr Carex glacialis, svartbinka Erigeron<br />
humilis samt sallatsfibbla Hieracium<br />
sect. Prenanthoidea. Nere vid stranden väntade<br />
båten inklusive kapten som hade medtagit<br />
kylda drycker <strong>till</strong> oss i form av öl och saft.<br />
Onsdag 27 juli<br />
Dagens exkursionsmål var Kopparåsen och<br />
Låktatjåkko. Redan vid Kopparåsens järnvägsstation<br />
började botaniserandet komma<br />
igång ordentligt med bland annat arter som<br />
njurdaggkåpa Alchemilla murbeckiana, källdaggkåpa<br />
Alchemilla glomerulans och lappelm<br />
Elymus mutabilis. Längre upp i branterna<br />
sågs arter som vitbinka Erigeron uniflorus<br />
ssp. eriocephalus, fjällsvingel Festuca rubra<br />
ssp. arctica, svedstarr Carex atrofusca, svartstarr<br />
Carex atrata, hårstarr Carex capillaris,<br />
lappstarr Carex parallela, lappvedel Oxytropis<br />
lapponica och bergdraba Draba norvegica.<br />
När vi kommit upp på fjället styrde vi mot<br />
en liten sjö där det blev lunchpaus och sedan<br />
botaniserande i närheten. Blekdraba Draba<br />
oxycarpa, lappkattfot Antennaria lanata, fjäll-<br />
ABISKO 2011<br />
kattfot Antennaria alpina och fjällveronika<br />
Veronica alpina ssp. alpina växte där vi satt<br />
och åt. Efter lunchen lämnade vi ryggsäckarna<br />
för att bege oss ut <strong>till</strong> ett blött område ovanför<br />
stranden på sjöns östra sida. Där växte<br />
dvärgstarr Carex rufina, brokstarr Carex bicolor,<br />
snögräs Phippsia algida samt snöarv Cerastium<br />
nigrescens var. laxum <strong>till</strong>samman med<br />
flera andra trevliga fjällväxter.<br />
Vi tog på våra ryggsäckar igen och satte kurs<br />
mot en lokal för staggstarr Carex nardina ssp.<br />
nardina. På vägen dit såg vi ett fint exemplar<br />
av nordsmörblomma Ranunculus acris ssp. borealis<br />
samt en hel del purpurbräcka Saxifraga<br />
oppositifolia, också dessa i vacker blom. Framme<br />
vid lokalen hittades åtskilliga brokstarr Carex<br />
bicolor men av målarten syntes icke ett strå. Efter<br />
kontroll av GPS-koordinater insåg Erik att vi<br />
hamnat lite fel och det var bara att börja klättra<br />
upp för en närliggande brant. När vi kommit<br />
upp för branten fick vi vår belöning i form av<br />
ett flertal tuvor med staggstarr. Sedan började<br />
nerstigningen för berget som var både blöt och<br />
brant. Vi satte kurs mot <strong>Abisko</strong> men stannade<br />
på vägen dit för att titta på lappfela Platanthera<br />
obtusata ssp. oligantha. Det växte fyra exemplar<br />
i frukt på en klipphylla inte långt från vägen.<br />
13
Torsdag 28 juli<br />
Denna dag anordnades återigen båttur över<br />
Torne träsk för de som var intresserade. Men<br />
målet denna gång var Djupviken och de klippbranter<br />
som ligger ovanför samt fjället Lullehatjårro.<br />
Detta fjäll är även känt för sina<br />
dagfjärilar så Christer hade håven med sig. Vi<br />
började med att gå över en ganska blöt myr<br />
där vi såg snip Trichophorum alpinum, jolster<br />
Salix pentandra, nordmyskgräs Hierochloë<br />
odorata ssp. arctica, kärrögontröst Euphrasia<br />
frigida ssp. palustris, stagg Nardus stricta<br />
samt taggstarr Carex pauciflora för att nämna<br />
några av alla växter. Sedan fortsatte vandringen<br />
in i fjällbjörkskogen innan vi kom ut<br />
på ytterligare en blöt myr. På denna noterades<br />
bland annat mossviol Viola epipsila samt lappvide<br />
Salix lapponum. Vi fick lära oss att lappvidets<br />
blad har en intetsägande, icke otrevlig,<br />
smak medan ripvidets ( Salix glauca ) blad har<br />
en otrevlig bitter smak. Detta visade sig vara<br />
en användbar karaktär vid senare <strong>till</strong>fällen<br />
då man kände sig osäker på art<strong>till</strong>hörigheten<br />
mellan dessa två.<br />
Återigen in i fjällbjörkskogen och fortsatt<br />
stigning uppför berget. Erik gick för att kontrollera<br />
en lokal för kalkbräken Gymnocarpium<br />
robertianum. När han hittat de rara ormbunkarna<br />
fick vi andra komma dit och beskåda<br />
plantorna som växte på ett ganska begränsat<br />
område i en brant. Vi gick vidare uppför berget<br />
mot en brant där det skulle växa sydbergsfibbla<br />
Pilosella cymosa ssp. gottlandica var. parviflora.<br />
På vägen dit sågs spindelblomster Listera<br />
cordata och fjällskallra Rhinanthus minor<br />
ssp. groenlandicus. Framme vid den sydbrant<br />
vi hade för avsikt att botanisera i sågs många<br />
fina växter. Några av dessa var sydbergsfibbla,<br />
lappviol Viola rupestris ssp. relicta,<br />
lapsk getväppling Anthyllis vulneraria ssp.<br />
lapponica, fjällkäringtand Lotus corniculatus<br />
var. borealis, norrlandsfibbla Hieracium<br />
sect. Foliosa samt purpurknipprot Epipactis<br />
atrorubens. Hos den sistnämnda arten fanns<br />
förutom exemplar med det klassiska utseendet<br />
några med gröna blommor istället för purpurröda.<br />
Fortsatt klättring uppför berget <strong>till</strong>s vi<br />
14<br />
ENGSTRÖM<br />
Bild 4. Alpstenbräken Cystopteris alpina.<br />
Foto : Åke Svensson.<br />
så småningom kom upp på planare mark på<br />
kalfjället. Christer hade redan håvat in en<br />
fjällhöfjäril Colias werdandi som förevisades<br />
för de intresserade i gruppen. Vidare upp på<br />
fjället sågs fjällbastardsvärmare Zygaena exulans,<br />
fjällgräsfjäril Erebia pandrose, fjällpärlemorfjäril<br />
Boloria napaea, högnordisk höfjäril<br />
Colias hecla samt högnordisk blåvinge Agriades<br />
aquilo. De två sistnämnda sågs med cirka<br />
20 exemplar vardera. Här uppe stod smörbollarna<br />
Trollius europaeus fortfarande i blom.<br />
Fjällklubbstarr Carex buxbaumii ssp. mutica,<br />
lämmelstarr Carex macloviana, styvstarr<br />
Carex bigelowii, glansstarr Carex saxatilis, axfryle<br />
Luzula spicata, mjölkdunört Epilobium<br />
lactiflorum samt fjälldunört Epilobium hornemannii<br />
var några av de växter som studerades<br />
innan vi var framme på lokalen för alpstenbräken<br />
Cystopteris alpina. Det rådde stundom<br />
viss förvirring kring hur man skiljde denna art<br />
från stenbräken Cystopteris fragilis men Erik<br />
förklarade tålmodigt gång på gång för de olika<br />
deltagarna.
Efter detta stopp tog vi oss ännu lite högre<br />
upp för att leta efter fjällkrassing Braya linearis<br />
i en liten rasbrant. Tyvärr så hittade vi<br />
ingen Braya så folk började slå sig ner för en<br />
välbehövlig lunchpaus och därefter spreds deltagarna<br />
över fjället. Plötsligt ropar någon och<br />
försöker påkalla deltagarnas uppmärksamhet.<br />
Det visade sig vara Jan-Tomas som hittat inte<br />
bara ett utan fler exemplar av fjällkrassing.<br />
Erik fick kämpa för att få folk att börja nedstigningen<br />
från fjället då många var ovilliga<br />
att lämna denna underbara plats. Nästan nere<br />
vid stranden var deltagarna ganska trötta och<br />
det var med jubel som de kastade sig över de<br />
mogna hjortron som fanns på en liten myr. Myren<br />
var så proppfull av de gyllengula bären att<br />
de flesta deltagarna måste fått i sig minst en<br />
halvliter.<br />
Nere vid stranden väntade som förra gången<br />
den trevliga skepparen med kylda drycker <strong>till</strong><br />
deltagarna. Denna gång hade han även lyckats<br />
fiska upp några vattenväxter från Torne träsk<br />
efter önskemål från entusiastiska botanister.<br />
Det visade sig finnas sköldmöja Ranunculus<br />
peltatus samt mattslinke Nitella opaca i den<br />
<strong>till</strong> hälften vattenfyllda hinken.<br />
ABISKO 2011<br />
Bild 5. Lappvallmo Papaver radicatum ssp. hyperborea. Foto : Åke Svensson.<br />
Fredag 29 juli<br />
Denna dag hade gruppen delat sig i två. Den<br />
ena gruppen skulle gå upp på Nissontjårro via<br />
Paddos medan den andra skulle gå en kortare<br />
dagstur. Den första gruppen startade kl.06:00<br />
för färd mot helikopterplattan där bilarna<br />
lämnades. Längs stigen växte nordlummer Lycopodium<br />
annotinum ssp. alpestre, nickstarr<br />
Carex brunnescens, renstarr Carex arctogena,<br />
huvudstarr Carex capitata och borststarr<br />
Carex microglochin. Framme vid den gamla<br />
offerplatsen Paddos hörde vi hur en fjällvråk<br />
varnade från klippbranten. Vi gick dit för att<br />
titta på stickelfrö Lappula deflexa som växte<br />
nedanför fjällvråksboet där en nästan flygfärdig<br />
unge nyfiket betraktade oss botanister<br />
medan modern under gälla klagorop cirklade<br />
ovanför våra huvuden. En snabb titt på växten<br />
och sedan vidare mot Nissontjårros topp som<br />
hägrade med sin speciella flora. Erik visade<br />
säterfryle Luzula multiflora ssp. frigida och<br />
sa åt oss att lägga utseendet på minnet då vi<br />
senare skulle se en annan snarlik art. Lapptåtel<br />
Vahlodea atropurpurea, polargröe Poa arctica<br />
ssp. arctica, bågfryle Luzula arcuata ssp.<br />
arcuata, tuvbräcka Saxifraga cespitosa, fjäll-<br />
15
lära Silene wahlbergella och sotstarr Carex<br />
fuliginosa ssp. misandra växte längs vår väg.<br />
Plötsligt hojtar Erik <strong>till</strong> och vi blir förevisade<br />
en växt som inte stod med i floran, snöull<br />
Eriophorum vaginatum cf. ssp. spissum. Vi<br />
fortsätter att botanisera och hittar bland annat<br />
snöfryle Luzula arctica, tundrastarr Carex<br />
aquatilis ssp. stans, fjällskråp Petasites frigidus,<br />
polartåg Juncus biglumis, dvärgranunkel<br />
Ranunculus pygmaeus, fjälltrav Arabis alpina<br />
och knoppbräcka Saxifraga cernua. Vi står nu<br />
vid foten av Nissontjårro och Erik pekar upp<br />
mot ett väldigt brant parti där vi ska leta efter<br />
lappvallmo Papaver radicatum ssp. hyperboreum.<br />
Växten hittades i fler exemplar där några<br />
fortfarande stod i vacker blom. Vi klättrar upp<br />
över kanten och befinner oss nu på lite planare<br />
mark uppe på Nissontjårro. Där söker vi upp<br />
lämplig biotop för polarstjärnblomma Stellaria<br />
longipes och börjar leta. Så småningom ses<br />
samtliga botanister krypandes omkring för att<br />
studera den småvuxna floran. Alpdraba Draba<br />
fladnizensis, lappdraba Draba lactea, isdraba<br />
Draba nivalis samt tuvnarv Sagina caespitosa<br />
ses innan den första polarstjärnblomman hittas.<br />
Nu är deltagarna taggade <strong>till</strong> tusen och vi<br />
vill hitta raggdraba Draba subcapitata. Tyvärr<br />
så är det ingen som vet exakt var den hittats<br />
tidigare men Joakim lyckas ta sig ut på internet<br />
och få fram GPS-koordinater från artportalen.<br />
På vägen <strong>till</strong> platsen för de erhållna koordinaterna<br />
ses polarfryle Luzula arcuata ssp.<br />
confusa och rödnörel Minuartia rubella. Väl<br />
framme hittas inte mindre än tre exemplar av<br />
raggdraba samt ett antal andra drabor. Nu får<br />
vi också reda på att Magnus hittat ett blommande!<br />
exemplar av polarstjärnblomma.<br />
Efter att alla deltagare beundrat draborna<br />
så börjar vi återtåget mot <strong>Abisko</strong>. Vi hinner<br />
inte många steg förrän Åke hojtar och det visar<br />
sig att Charlotte hittat ytterligre en blommande<br />
polarstjärnblomma. Erik konstaterar<br />
att det den här gången rör sig om en blomma<br />
med enbart ståndare medan den första blomman<br />
som hittades hade både ståndare och pis<strong>till</strong>er.<br />
Några av deltagarna sätter fart nedför<br />
berget och kommer en bit före de övriga. Kom-<br />
16<br />
ENGSTRÖM<br />
munikationen mellan de båda grupperna blir<br />
lite förvirrad men man bestämmer att förtruppen<br />
ska vänta nere vid den jokk där vi åt lunch<br />
på väg upp. Det inte förtruppen förstått är att<br />
den bakre gruppen vikit av för att titta på tuvgröe<br />
Poa arctica ssp. caespitans. Men när vi<br />
åter var samlade nere vid jokken fick vi självklart<br />
höra hur stiligt detta gräs hade varit. Efter<br />
att ha pausat en liten stund så delade vi in<br />
oss i olika grupper då några ville gå snabbare<br />
medan andra föredrog ett lugnare tempo. Den<br />
snabbaste gruppen var <strong>till</strong>baka vid bilarna kl.<br />
22.25. En lång dag med andra ord, men det var<br />
det värt.<br />
Lördag 30 juli<br />
Dagens första stopp blev Luopakte där vi<br />
skulle botanisera i en artrik rasbrant. Vid<br />
den gamla järnvägsstationen sågs backruta<br />
Thalictrum simplex ssp. simplex. På andra sidan<br />
spåret hade man satt upp ett stort viltstängsel<br />
men så småningom hittade någon en<br />
grind som gick att öppna. Vandringen genom<br />
fjällbjörkskogen gav inte särskilt mycket men<br />
vi såg åtminstone finnlummer Diphasiastrum<br />
complanatum ssp. montellii och nordlummer<br />
Lycopodium annotinum ssp. alpestre.<br />
När vi kommit ut ur den subalpina zonen<br />
vek vi av åt vänster för att leta efter lappblågull<br />
Polemonium acutiflorum vid en liten bäck.<br />
Förutom ett stiligt blommande exemplar av<br />
denna art fanns också källdaggkåpa Alchemilla<br />
glomerulans, njurdaggkåpa Alchemilla<br />
murbeckiana, sätervide Salix myrsinifolia ssp.<br />
borealis, klynnetåg Juncus trifidus med flera<br />
trevliga växter. Vidare upp på fjället stannade<br />
vi för att titta på skvattram Rhododendron tomentosum.<br />
Det kändes lite märkligt att se den<br />
växa på kalfjället bland salixbuskarna in<strong>till</strong><br />
dvärgbjörk Betula nana och nordkråkbär Empetrum<br />
nigrum ssp. hermaphroditum. Raskt<br />
vidare mot den lockande rasbranten med alla<br />
sina växter. Fjällklubbstarr Carex buxbaumii<br />
ssp. mutica, lappmaskros Taraxacum tornense,<br />
fjällbräsma Cardamine bellidifolia, lappfingerört<br />
Poten<strong>till</strong>a nivea ssp. nivea, rödnörel Minuartia<br />
rubella, dvärgnarv Sagina nivalis, is-
Bild 6. Raggdraba Draba subcapitata.<br />
Foto : Åke Svensson.<br />
draba Draba nivalis samt sist men inte minst<br />
den ståtliga fjällarnikan Arnica angustifolia.<br />
Dessa var några av de växter vi såg i branten<br />
vid Luopakte. De flesta arnikorna var överblommade<br />
men några och speciellt en blommade<br />
fortfarande med sina fina gula solar.<br />
När vi kommit <strong>till</strong>baka <strong>till</strong> järnvägsstationen<br />
vid Stenbacken upptäcktes en ny lokal<br />
för blekgentiana Gentianella aurea samt ett<br />
mycket ståtligt exemplar av topplåsbräken Botrychium<br />
lanceolatum. När samtliga deltagare<br />
tagit sig ner <strong>till</strong> bilarna satte vi fart mot Bergforsen.<br />
Där letade Erik fram ett par exemplar<br />
av venhavre Trisetum spicatum ssp. spicatum.<br />
Efter att alla sett det rara gräset gick vi en bit<br />
längs vägen för att sedan vika av in <strong>till</strong> några<br />
blöta myrar. Vid vägrenen sågs bland annat<br />
späd ögontröst Euphrasia stricta var. tenuis,<br />
nordisk stormhatt Aconitum lycoctonum och<br />
nordgröe Poa pratensis ssp. alpigena. Framme<br />
vid den första blötmyren kunde man konstatera<br />
att det skulle bli svårt att klara sig torrskodd<br />
för de som inte hade höga stövlar. Men<br />
vad gör man inte för att få se lite nya växter ?<br />
Det blev en rad nya arter för resan och som<br />
vanligt hittades det mesta av vad vi hade hop-<br />
ABISKO 2011<br />
Bild 7. Kolstarr Carex holostoma.<br />
Foto : Patrik Engström.<br />
pats få se. Odonvide Salix myr<strong>till</strong>oides, strängstarr<br />
Carex chordorrhiza, styltstarr Carex nigra<br />
var. juncea, rundstarr Carex rotundata, dystarr<br />
Carex limosa, vitstarr Carex livida, nordstarr<br />
Carex lapponica, rostull Eriophorum russeolum<br />
och dvärgtätört Pinguicula villosa för att<br />
nämna några. Så var ännu än mycket lyckad<br />
dag <strong>till</strong> ända.<br />
Söndag 31 juli<br />
Bilfärd <strong>till</strong> Riksgränsen där vi började ta oss<br />
uppför branten <strong>till</strong> Katteråive. Men vi hann<br />
inte särskilt långt innan Erik hittat kolstarr<br />
Carex holostoma som dessutom växte på den<br />
Svenska sidan. Mer tid åt nästa lokal som var<br />
en näst in<strong>till</strong> lodrät bergvägg vid Råtjuvare<br />
där det skulle växa fjällbrud Saxifraga cotyledon.<br />
På vägen dit noterades brunrör Calamagrostis<br />
purpurea, lapptåtel Vahlodea atropurpurea,<br />
sumpstarr Carex magellanica, rundstarr<br />
Carex rotundata, hultbräken Phegopteris connectilis<br />
samt rikligt med fjällbräken Athyrium<br />
distentifolium. Efter en stunds vandring längs<br />
leden kunde man betrakta ” brudarna ” som<br />
satt i klippbranten på Råtjuvare genom kikare.<br />
Detta gjorde att tempot ökade något och vi<br />
17
hade svårt att hålla oss när Erik sa att vi måste<br />
vänta in de som inte haft lika bråttom. Men<br />
<strong>till</strong> slut fick vi äntligen klartecken att bege oss<br />
upp i branterna, vilket inte var så lätt som det<br />
såg ut. Det växte gott om blommande fjällbrud<br />
samt andra arter som exempelvis blågröe Poa<br />
glauca, fjälldunört Epilobium hornemannii,<br />
fjällhällebräcka Woodsia alpina, klippfingerört<br />
Poten<strong>till</strong>a nivea ssp. chamissonis och rosenbinka<br />
Erigeron borealis. Tillbaka vid bilarna<br />
fick vi reda på att Torbjörn och Linda sett ett<br />
fint exemplar av någon Botrychium, troligtvis<br />
Botrychium boreale på förra lokalen vid Riksgränsen.<br />
Vi åkte genast <strong>till</strong>baka för att titta på<br />
celebriteten som mycket riktigt visade sig vara<br />
ett stiligt exemplar av nordlåsbräken. Alla deltagarna<br />
ville naturligtvis se den, särskilt som<br />
den var en ny art för resan.<br />
Nu var det dags att åka vidare <strong>till</strong> nästa och<br />
för resan sista lokalen. När alla bilarna kommit<br />
fram och parkerat började vandringen<br />
upp mot Kärketjårro. På vägen mot första lokalen<br />
där vi skulle se grizzlybräcka Boykinia<br />
richardsonii noterades svedstarr Carex atrofusca,<br />
svartstarr Carex atrata, norsknoppa<br />
Gnaphalium norvegicum, fjällkvanne Angelica<br />
archangelica, fjällveronika Veronica alpina<br />
ssp. alpina, svarthö Bartsia alpina, fjälltimotej<br />
Phleum alpinum samt en massa andra mer el-<br />
18<br />
ENGSTRÖM<br />
Bild 8. Patrik<br />
Engström, Gunilla<br />
Tochtermann och<br />
Eva Andersson på<br />
Nissontjårro.<br />
Foto : Åke Svensson.<br />
ler mindre vanliga fjällväxter. Grizzlybräckan<br />
stod i full blom och var rejält mycket större än<br />
de saxifragor som växte i närheten. Nu delades<br />
gruppen upp där de mest entusiastiska fortsatte<br />
in i dalgången för att titta på rensvingel<br />
Festuca prolifera som är en vivipar variant på<br />
rödsvingel Festuca rubra. Innan vi nått upp<br />
<strong>till</strong> det rara gräset som växte en bit upp i en<br />
rasbrant noterades flera exemplar av fjällkrassing<br />
Braya linearis. Rensvingeln växte där den<br />
skulle och skiljde sig från Festuca rubra genom<br />
sina håriga småax och att den var vivipar. Ett<br />
stiligt gräs som man hoppas kan komma med<br />
i MoSter (Nya Nordiska Floran) i någon framtida<br />
reviderad upplaga. Nu återstod bara den<br />
gemensamma avslutningsmiddag som Anna<br />
lyckats få <strong>till</strong> stånd i <strong>Abisko</strong> östra. Hon hade<br />
lyckats få någon lokal förmåga att servera oss<br />
rökt Torneträskröding med mandelpotatis och<br />
något skum gjort på Kalixlöjrom. Det blev en<br />
delikat måltid vid ett långbord där samtliga<br />
deltagare satt och pratade om den fantastiska<br />
vecka som förflutit.<br />
Stort tack <strong>till</strong> Charlotte Wigermo och Erik Ljungstrand<br />
som gjorde det möjligt för oss att få uppleva<br />
Torneträskområdets fantastiska kärlväxtflora.<br />
Författarens E-post : botanikpatrik@gmail.com