RM&P 001 - IDG.se
RM&P 001 - IDG.se
RM&P 001 - IDG.se
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
RÄTT MURAT & PUTSAT 018<br />
2.3<br />
Kyrka Castiglione della Pescaia, Italien<br />
2.4<br />
Gumlösa kyrka från 1191.<br />
2.2 EN FÖRÄDLAD TRADITION<br />
Konsten att bygga beständiga murverk går tillbaka<br />
tu<strong>se</strong>ntals år. Och där har även våra<br />
moderna murverksmaterial sitt ursprung. Du<br />
kan <strong>se</strong> mångtu<strong>se</strong>nåriga exempel på denna<br />
byggnadskonst i Babylon, Persien, Romarriket<br />
och många andra kulturer. Tekniken var väl<br />
beprövad redan när den under 1100-talet<br />
spreds norrut från Lombardiet i Norditalien till<br />
Nederländerna, Nordtyskland och Danmark.<br />
Byggandet tar fart<br />
I stora delar av Europa och även i Norden ökade<br />
behovet av nybyggande under 1100-talet, framförallt<br />
på grund av att städerna växte och att katolska<br />
kyrkan byggde mer och mer. Även adeln och<br />
kungamakten ökade sitt byggande. Resultatet av<br />
den här aktiva byggnadsperioden syns på den<br />
mängd kyrkor, borgar, stadsmurar, rådhus, gillehus<br />
och liknande som finns bevarade. Generellt<br />
<strong>se</strong>tt är nog den katolska kyrkan den största orsaken<br />
till att murverksbyggandet spreds norrut. Men<br />
även Hansans handelsimperium var en starkt<br />
bidragande faktor.<br />
Murverk av tegel kom till Sverige under 1200talets<br />
första decennier. Det är i Mälardalen och i de<br />
expansiva handelsstäderna Västerås, Strängnäs<br />
och Sigtuna som vi hittar de äldsta exemplen på<br />
svensk murarkonst. Tegelbyggnadskonsten hade<br />
vis<strong>se</strong>rligen nått Skåne något tidigare, men då tillhörde<br />
Skåne Danmark. Den äldsta tegelbyggnaden<br />
i dagens Sverige hittar du dock i Skåne. Det är<br />
tegelkyrkan i Gumlösa som invigdes år 1191.<br />
2.3 2.4<br />
Medeltiden<br />
Att använda tegel som byggnadsmaterial krävde<br />
kapital och stor kunskap. Därför var det bara<br />
kungamakten och kyrkan som till en början kunde<br />
bygga med tegel i Sverige. Adeln och det rika borgerskapet<br />
följde dock snabbt efter. I de lerrika bygderna<br />
blev tegel en betydel<strong>se</strong>rik produkt, men<br />
först under medeltiden. För att spara material<br />
användes tidigt en slags beklädnadsmurteknik i<br />
Sverige. Då användes teglet som ett fasadmaterial<br />
medan väggen i övrigt bestod av en gråstensmur.<br />
Under medeltiden murades fasaderna i regelbundna<br />
mönster. De vanligaste förbandstyperna<br />
var munkförband och vendiska förband, och de<br />
utfördes med yttersta omsorg om fogarnas ut<strong>se</strong>ende.<br />
I många fall användes teglet bara kring fönsteröppningar<br />
och entréer, vilka ofta var besvärliga att<br />
utföra i gråstensmuren. Tegelmuren gav <strong>se</strong>nare<br />
möjligheter till större öppningar i fasaden med<br />
rikare och vackrare bearbetningar.<br />
Tidig teknisk utveckling<br />
Den så kallade förbandstekniken utvecklades<br />
under 1600-talet. Blockförband och kryssförband<br />
introducerades och under samma period minska-<br />
de även tegelstenarnas yttermått och måttvariationer.<br />
Redan under 1600-talet introducerades även<br />
det gula teglet som snabbt fick ett stort genomslag.<br />
I Göteborg blev till exempel det gula teglet ett<br />
rådande fasadmaterial under 1700-talet. Och det<br />
kom att hålla i sig långt in på 1900-talet.<br />
Produktionen av tegelsten rationali<strong>se</strong>rades under<br />
1700-talet och tegel blev allt vanligare som byggnadsmaterial.<br />
Från 1700-talet och fram till första<br />
hälften av 1900-talet var faktiskt tegel det viktigaste<br />
byggnadsmaterialet i Sverige. Arkitektur och