5.1.5 Amningsproblem - Webbhotell SLL
5.1.5 Amningsproblem - Webbhotell SLL
5.1.5 Amningsproblem - Webbhotell SLL
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>5.1.5</strong> <strong>Amningsproblem</strong><br />
G<br />
Metodbok Barnhälsovården <strong>SLL</strong> kapitel <strong>5.1.5</strong><br />
Åsa Heimer 2012-06-13<br />
oda amningskunskaper hos mamman kan hjälpa till att förebygga tidiga amningsproblem.<br />
Därför är det viktigt att mamman får information, praktiskt stöd och hjälp redan från start.<br />
Tidiga problem med amningen orsakas ofta av att barnet inte är korrekt placerat vid bröstet.<br />
Sår kan uppstå när barnet har för litet tag om bröstet.<br />
Smärta, när barnet suger, är en biologisk varningssignal och troligen tecken på att barnet ligger<br />
fel vid bröstet. I enstaka fall kan smärta också orsakas av en svampinfektion.<br />
Problem i form av kraftigt utdragna amningar, barnet skriker direkt efter amningen och/eller att<br />
barnet vill ”suga hela tiden” handlar ofta om att barnet endast har tag om bröstvårtan eller fel<br />
läge. Ovan nämnda problem resulterar också i oro och stress hos mamman, vilket i sin tur kan<br />
försvåra utdrivningen av modersmjölken.<br />
Informera om hur man kan undvika att få sår och sprickor på<br />
bröstvårtorna.<br />
Barnet skall ligga nära mamman och vara vänt mot henne.<br />
Barnet ska ha tag om bröstvårtan och större delen av vårtgården i munnen då det suger.<br />
Bröstvårtan får aldrig dras ur barnets mun. Det är skonsammare för bröstvårtan att stoppa<br />
in ett finger i barnets mungipa så släpper det taget.<br />
Uppmuntra till att hålla brösten torra mellan amningarna och att lufttorka bröstvårtorna<br />
efter amningen. Använd torra inlägg, aldrig plastinlägg i BH:n.<br />
Noggrann handhygien, för att undvika infektioner.<br />
Bröstmjölken är bakteriedödande och har läkande egenskaper. Därför är det bra att smörj<br />
in brösten med modersmjölk och låta det torka in.<br />
Hur man gör om bröstvårtorna trots allt blivit såriga<br />
Föreslå en amningsobservation och uppmärksamma mamman på barnets läge och tag.<br />
”Observationsformulär för ett amningstillfälle”<br />
Stryk ut modersmjölk över bröstvårtan med rena händer, både före och efter amningen.<br />
Använd inte tvål eller lotion på brösten.<br />
Observera bröstvårtans utseende direkt efter amningstillfället och uppmärksamma<br />
mamman på betydelsen av detta. En klämd eller påverkad bröstvårta kan vara orsak till<br />
problemet.<br />
Se till att det finns luftutrymme i behån som tryckavlastning på bröstvårtan. Som<br />
hjälpmedel kan man rekommendera mamman att använda vårtluftare eller<br />
mjölkuppsamlare.<br />
I svåra fall – En del mammor tycker att amningsnappar fungerar bra, men det är<br />
individuellt och man får pröva sig fram. Amningsnappar ska inte ses som en generell<br />
rekommendation vid behandling av sår. Om mamman inte klarar av att amma kan hon
avlasta brösten något dygn med urmjölkning för hand eller pump om hon föredrar det.<br />
Man kan pröva att ge barnet modersmjölk med sked/kopp tills vårtan är läkt.<br />
Såriga bröstvårtor kan vara orsak till blod i uppkräkt maginnehåll.<br />
Påminn om att dryck, mat och vila är viktigt för mammans välbefinnande.<br />
Noggrann handhygien.<br />
Svårläkta sår som ger svåra smärtor<br />
Ibland kan såren bli infekterade av hudbakterier och/eller svamp (oftast candida) och kan ge<br />
svåra smärtor under amningstillfället och ibland mellan amningarna.<br />
Såren brukar se infekterade ut (med krater, var, rosaröd lite uppluckrad bröstvårta med glansig<br />
och fjällande vårtgård).<br />
Ordentlig tvättning med modersmjölk eller fysiologisk koksaltlösning rekommenderas. Om det<br />
inte hjälper kan det finnas anledning att ta svamp – och bakterieodling enligt läkarordination.<br />
Då mamman har såriga ”vitnande”, kanske fjällande bröstvårtor, och barnet samtidigt har ”torsk”<br />
i munnen ska svampinfektion misstänkas. Om barnet har torsk ska alltid mamman behandlas<br />
parallellt, även om hon inte har symtom. Om barnet har napp måste den rengöras noggrant för<br />
att undvika fortsatt smittspridning.<br />
Behandling av svårläkta sår som ger smärtor beskrivs under Medicinska åtgärder och<br />
läkemedelsbehandling nedan.<br />
Plana bröstvårtor<br />
Såriga bröstvårtor är ett plågsamt tillstånd.<br />
Det är viktigt att dessa mammor får hjälp<br />
Plana eller indragna bröstvårtor innebär vanligtvis inte något hinder för amningen. Många barn<br />
klarar av att suga på ett bröst med mycket platt vårta. Svårigheter att suga har inte alltid med<br />
bröstvårtan att göra utan kan bero på att barnet inte tagit ett ordentligt tag om vårtgården. Är<br />
bröstet mycket spänt, är det lämpligt att mjölka ur lite före amningen, så att bröstet blir mjukare<br />
och går lättare att få tag om.<br />
Kyla och mjölkstockning<br />
Kyla är något som många mammor upplever vara orsak till bröstkomplikationer. Detta är inte<br />
vetenskapligt verifierat, men eftersom det rent erfarenhetsmässigt tycks vara så, bör man se till<br />
att undvika nedkylning.<br />
Oxytocinspray<br />
Om mamman har mjölkretention/stas med generellt överfulla mjölkkörtlar som inte förmår att<br />
dra ihop sig, kan oxytocinspray ( Syntocinon®nässpray) vara till hjälp. Oxytocinet stimulerar<br />
utdrivningsreflexen och underlättar tömningen av bröstet. Ska tas strax innan amningen. Se<br />
FASS.<br />
Barnhälsovården <strong>SLL</strong> 2 (6) BHV_Sll_05-01-05.doc
Bröstkomplikationer<br />
I dagligt tal kallas komplikationer i bröstet för mjölkstockning. Ett sätt att dela in och beskriva de<br />
olika utvecklingsförloppen är följande: mjölkstockning,bröstinflammation,bröstinfektion och<br />
bröstböld.<br />
Mjölkstockning är ett tillstånd som uppstår vid avflödeshinder i en eller flera<br />
mjölkgångar så att mjölken inte kan passera utan ”stockar” sig. Det kan kännas som<br />
en förhårdnad i bröstet som enda symtom.<br />
Mjölkstockning skiljer sig från mjölkstas som är ett naturligt fysiologiskt tillstånd, dvs.<br />
”spända bröst” . Det är vanligt förekommande när mjölken etableras dagarna efter<br />
förlossningen och svullnaden i brösten lägger sig efter någon vecka och brösten känns<br />
mindre spända.<br />
Bröstinflammation (Inflammatorisk mastit) uppstår vid ett avflödeshinder som<br />
pressar ut mjölken i omgivande vävnad och immunförsvaret reagerar. En<br />
bröstinflammation uppstår utan att det föreligger någon infektion. En eller flera<br />
resistenser kan kännas i bröstet, med eller utan kraftig ökning av temperaturen.<br />
Vid en bröstinfektion (infekterad mastit) har bakterier kommit in i bröstet. En eller<br />
flera resistenser kan kännas i bröstet och det är vanligt med sår på bröstvårtan. Hög<br />
feber är vanligt förekommande.<br />
När en bröstböld (bröstabscess) uppstår har det bildats var i bröstet. Smältning kan<br />
ske och området kan gå i nekros. Vanligt med temperaturstegring.<br />
Mjölkstockning<br />
Symtom:<br />
En eller flera knölar i bröstet, ibland ömmande.<br />
Ibland rodnad på bröstet.<br />
Ibland en känsla av att vara litet "ruggig" i kroppen.<br />
Sök efter orsaken:<br />
Gör en amningsobservation, och med den som vägledning kan man hjälpa mamman med<br />
placeringen av barnet vid bröstet.<br />
Hör efter om mamman försökt att begränsa barnets tillgång till bröstet.<br />
En BH som klämmer eller tryck med fingrar mot bröstet kan också orsaka mjölkstockning.<br />
Det kan inträffa närhelst under amningsperioden.<br />
Om man har mer mjölk än barnet behöver och det finns risk för mjölkstockning har<br />
mamman nytta av att kunna mjölka ur för hand. – Informera och instruera mamman hur<br />
det går till.<br />
Omvårdnadsåtgärder:<br />
Uppmuntra mamman till fortsatt amning – barnets sugande är underlättar läkandet<br />
Lyssna på mamman och lugna henne. Informera om tillståndet och vad som kan göras.<br />
Ordinera vila, mat och dryck.<br />
Lägg gärna en blöt och varm handduk om bröstet en stund före amningen. Att duscha<br />
varmt är också bra.<br />
Barnhälsovården <strong>SLL</strong> 3 (6) BHV_Sll_05-01-05.doc
Börja amningen med det ”onda” bröstet då barnet är hungrigt och suger kraftigt. Det är<br />
det bästa sättet att tömma bröstet på.<br />
Kontrollera att barnet har rätt läge och tag om bröstet så att det kan suga effektivt och<br />
därmed stimulerar utdrivningsreflexen på rätt sätt. Variera amningsställning, så att alla<br />
mjölkgångar kan tömmas och inget ställe utsätts för ständigt tryck. Mjölken måste få fri<br />
passage.<br />
Stryk under amningen försiktigt på bröstet med handflatan över knölen, ut mot<br />
bröstvårtan. Stryk ytterst lätt över platsen för stockningen. Det får inte ömma.<br />
Om barnet inte suger effektivt eller mindre ofta än det brukar kan det bli nödvändigt med<br />
en försiktig urmjölkning (för hand eller med hjälp av pump) vid behov eller efter<br />
amningen, till dess att trycket minskar. Visa mamman hur det går till.<br />
Med snabbt insatta åtgärder bör man bli bättre efter någon dag. Gör man ingenting åt<br />
stockningen finns det risk för att bröstinflammation uppstår. Det kan ibland gå på några<br />
timmar.<br />
Bröstinflammation (inflammatorisk mastit)<br />
Ett avflödeshinder kan utvecklas vidare till en inflammatorisk mastit och uppstår när mjölken<br />
pressas ut i omgivande vävnad och immunförsvaret reagerar. En bröstinflammation uppstår utan<br />
att det föreligger någon infektion och engagerar vanligtvis endast ena bröstet. En eller flera<br />
större resistenser kan kännas i bröstet.<br />
I dagligt tal kallas även mastit för ”mjölkstockning”. Symtomen kommer sällan under de första 10<br />
dagarna efter förlossningen. Det kan vara svårt att avgöra om mastiten är infekterad, och ibland<br />
behandlas kvinnan med antibiotika innan man fått odlingssvar för säkerhets skull.<br />
Symtom:<br />
Ömhet, värmeökning och rodnad på bröstet, ibland känns en knöl.<br />
Smärta, ibland intensiv, när barnet ammas.<br />
Hög feber, 38,5 – 41 grader.<br />
Allmän sjukdomskänsla, muskelvärk, huvudvärk och frossbrytningar.<br />
Klämd eller snedsugen bröstvårta direkt efter amningstillfället.<br />
Sprickor och/sår på bröstvårtan kan förekomma<br />
Inga bakterier i mjölken.<br />
Omvårdnadsåtgärder:<br />
Följ samma råd som vid mjölkstockning.<br />
Det är viktigt att barnet suger och att brösten töms ordentligt.<br />
Börja amningen med det inflammerade bröstet och amma något oftare än vanligt.<br />
Mjölka ur för hand eller med pump efter amningen, om barnet inte suger effektivt.<br />
Växla amningsställning om möjligt, så barnet suger från olika håll<br />
Smärtstillande och febernedsättande medel om det behövs.<br />
Läkarkontakt vid behov.<br />
Barnhälsovården <strong>SLL</strong> 4 (6) BHV_Sll_05-01-05.doc
Bröstinfektion (infektiös mastit)<br />
En infekterad mastit kan uppstå när det kommit in bakterier i bröstet via sprickor och sår. Det<br />
kan också ske utan föregående mjölkstockning. Infektionen har ett längre förlopp än<br />
bröstinflammationen och kan pågå i 1–12 dagar. I de flesta fall är infektionen i bröstet<br />
kombinerad med svårläkta sår och sprickor på bröstvårtan.<br />
Symtomen är i stort desamma som vid bröstinflammation men skiljer sig genom att det<br />
förekommer bakterier i mjölken. Kan komma plötsligt men sällan under de första 10 dagarna<br />
efter förlossningen.<br />
Att göra<br />
Den individuella omvårdnaden är densamma som vid bröstinflammation, se ovan.<br />
Odling bör tas vid misstanke på bakterier.<br />
Läkarkonsultation för eventuell antibiotikabehandling.<br />
Bröstböld<br />
Bröstinflammation kan i enstaka fall utvecklas till varbildning med smältning, en abscess har<br />
bildats.<br />
Symtom:<br />
Allmän sjukdomskänsla.<br />
Febern går ner eller försvinner och mamman känner sig bättre i kroppen. Febern kan dock<br />
svänga kraftigt ibland.<br />
Det infekterade stället känns mjukt när man tar på det. Med fingret kan man känna att det<br />
finns var under huden. När man trycker blir det en fördjupning i bröstet en stund.<br />
Bröstet gör intensivt ont i ett tidigt skede.<br />
En rodnad eller gulgrå "skugga" kan synas på bröstet. Huden kan vara spänd, ödematös<br />
glansig och fjällande, ibland är bröstvårtan litet förskjuten.<br />
Minskat eller upphört flöde av mjölken under det akuta skedet.<br />
Omvårdnadsåtgärder:<br />
Misstänker man bröstböld ska mamman uppsöka läkare för behandling. Hon kan fortsätta<br />
amma om hon orkar och vill.<br />
Om mjölken i det infekterade bröstet pumpas ur ska den vartillblandade mjölken inte<br />
sparas och frysas.<br />
Vila, gärna i sängen.<br />
Antibiotika/läkemedel, se nedan.<br />
Ibland kan det behövas lägga in en tunn kateter under lokalbedövning. Genom den kan<br />
varet sugas ut, och det sjuka området sköljas rent.<br />
En annan metod är att göra ett snitt i huden och hålla snittet öppet ett tag så att varet dräneras.<br />
Amma så snart som möjligt efter ingreppet om inte snittet ligger för nära bröstvårtan. Då kan<br />
bandaget hindra. Om mamman inte vill amma på det inflammerade bröstet kan hon upprätthålla<br />
amningen på det friska bröstet.<br />
Barnhälsovården <strong>SLL</strong> 5 (6) BHV_Sll_05-01-05.doc
Medicinsk åtgärd och läkemedelsbehandling<br />
enligt Regionalt vårdprogram, <strong>SLL</strong>, Bröstkomplikationer i samband med amning<br />
All läkemedelsbehandling bör ha föregåtts av en noggrann anamnes och en<br />
amningsobservation.<br />
Vid behov smärtstillande läkemedel<br />
Odla vid misstanke på bakterie, vid sår odla även för MRSA.<br />
För MRSA‐odling se Smittskydd Stockholm, Vårdprogram för MRSA.<br />
Vid bakterieinfektion<br />
Se Regionalt vårdprogram (s.58)<br />
Vid svampinfektion<br />
Behandling av mamman – Regionalt vårdprogram(s.60)<br />
Behandling av barn<br />
- Mixtur Nystatin (Mycostatin ®) 100 000 iu/ml, 1 ml 4 ggr/dag, i 4‐6 veckor, penslas i<br />
barnets mun. Viktigt att även barnet behandlas parallellt med mamman annars risk för<br />
reinfektion av mammans bröst<br />
Vid eksem<br />
Eksem på och omkring vårtgården fungerar ofta som inkörsport för bakterie och<br />
svampinfektioner. Viktigt att behandla eksemet för att huden ska läkas helt.<br />
Se Regionalt vårdprogram(s.60)<br />
Vid utebliven effekt kontakta hudläkare.<br />
Smärtstillande medel vid behov<br />
- T. Ibuprofen 200‐400 mg 1 x 4, dock högst 1 200 mg/dygn, engångsdoser över 400 mg har<br />
inte påvisats ge ytterligare analgetisk effekt, viktigt med jämn fördelning över dygnet.<br />
- Ges med fördel i kombination med T. Paracetamol 1 g x 4, jämt fördelat över dygnet om<br />
ytterligare smärtlindring behövs.<br />
- Vid överkänslighet mot acetylsalicylsyra ges endast T. Paracetamol.<br />
Barnhälsovården <strong>SLL</strong> 6 (6) BHV_Sll_05-01-05.doc