gupea_2077_29098_3
gupea_2077_29098_3
gupea_2077_29098_3
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
28<br />
KApITEL 2<br />
Bakgrunden<br />
2.1 Ekonomisk och industriell tillväxt<br />
Perioden från krigsslutet till 1970-talets första hälft var en industriell expansionstid,<br />
som kännetecknades av hög ekonomisk och industriell tillväxt. Under perioden var<br />
dessutom de konjunkturella variationerna förhållandevis små, vilket innebar att det<br />
rådde en nästintill konstant högkonjunktur. Detta är förklaringen till varför föreliggande<br />
undersökningsperiod ofta ges epitetet ”De gyllene åren”. 1<br />
Den årliga ökningen av BNP var i genomsnitt omkring 4 procent i Sverige mellan<br />
1950 och 1970-talets första hälft, medan industrin växte ännu något snabbare. Den<br />
industriella tillväxten var särskilt hög under 1960-talets första hälft, med en årlig<br />
ökningstakt på ungefär 7 procent i genomsnitt. 2 Sveriges tillväxtsiffror var emellertid<br />
inte unika, utan situationen var liknande i stora delar av Västeuropa under<br />
1950- och 1960-talen. 3<br />
Vid krigsslutet var tillväxttakten låg i flertalet europeiska ekonomier. Detta berodde<br />
framförallt på att produktionsapparat och infrastruktur hade ödelagts under<br />
kriget. De länder som klarade sig bäst vid krigsslutet var de alliansfria nationerna<br />
och de länder som inte upplevt krig på hemmaplan, eftersom deras produktionsapparat<br />
var oskadd. Den stora efterfrågan på transport- och produktionsmedel i Europa<br />
gynnade således det alliansfria Sverige och tillväxten var hög inom bland annat<br />
varvs- och verkstadsindustrin, men även hemmamarknadsindustrierna expanderade.<br />
USA var en annan nation som klarade sig bra under de första efterkrigsåren.<br />
Landet hade en stark och moderniserad industri, som kunde svara på efterfrågan i<br />
Europa. 4<br />
Europa var beroende av import från USA, samtidigt som man hade svårt att<br />
exportera till USA. Detta resulterade i en besvärande dollarbrist som hotade den<br />
europeiska återuppbyggnaden. Därför togs initiativ till USA:s omfattande hjälpprogram<br />
1948-1952, den så kallade Marshallhjälpen. 5 För att administrera det ekonomiska<br />
stödprogrammet bildades Organization for European Economic Co-operation<br />
(OEEC). Samtliga länder väster om järnridån anslöt sig till OEEC, förutom Finland<br />
1 Magnusson (1997) s. 409; Crafts – Toniolo (1996) s. 3; Schön (2000) s. 327-333.<br />
2 Schön (2000) s. 366, 375; Lundh (2010a) s. 234-235; Lundh – Ohlsson (1999) s. 126-127;<br />
Magnusson (1997) s. 409.<br />
3 Maddison (1987) s. 650; Schön (2010) s. 315.<br />
4 Crafts – Toniolo (1996) s. 3; Lundh – Ohlsson (1999) s. 125; Cameron (1993) s. 372;<br />
5 Marshallhjälpen hette egentligen European Recovery Program (ERP).