gupea_2077_29098_3
gupea_2077_29098_3
gupea_2077_29098_3
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
kraftsreservernas inträde på arbetsmarknaden under hela undersökningsperioden,<br />
men Kyle liksom Yvonne Hirdman och Zeki Yalcin menar att få åtgärder vidtogs<br />
för att möjliggöra detta innan 1960-talet. Under 1960-talet tog LO emellertid öppet<br />
ställning för inhemska kvinnor framför invandrare. Bakgrunden till att LO inte<br />
agerade för att bereda plats på den öppna arbetsmarknaden för reservarbetskraften<br />
under 1940- och 1950-talen var framförallt att de manliga industriarbetarnas position<br />
inte fick hotas. 25<br />
Nelhans framhåller sålunda att fackförbunden motvilligt accepterade arbetskraftsinvandring<br />
som lösning på arbetskraftsbristen eftersom de inhemska reserverna<br />
inte kunde mobiliseras och eftersom man fick gehör för fackliga krav som<br />
exempelvis organisationstvång. 26 Historikern Jesper Johansson drar relaterat till<br />
detta slutsatsen i Så gör vi inte i Sverige, vi brukar göra så här att fackföreningsrörelsen<br />
motvilligt accepterade arbetskraftsimporten på grund av den nära relationen<br />
mellan LO, den socialdemokratiska regeringen och arbetsmarknadsmyndigheten.<br />
Det fackliga inflytandet över invandringen var följaktligen avgörande om utländsk<br />
arbetskraft skulle släppas in på svensk arbetsmarknad. 27<br />
Den samlade bilden inom befintlig forskning är således att fackföreningsrörelsen<br />
var skeptisk mot arbetskraftsinvandring under 1940-talet. Däremot var man<br />
passivt accepterande i förhållande till arbetskraftsinvandringen under 1950-talet.<br />
Sociologen Wuokko Knocke liksom Johansson nämner dock att LO i allmänhet<br />
var mer vällvilligt inställda till nordisk arbetskraft än till utomnordisk. 28 Slutsatsen<br />
beträffande LO:s passivitet i invandringsfrågan ifrågasätts av Yalcin i Facklig gränspolitik.<br />
Han framhåller att passiviteten i förhållande till invandringen endast visade<br />
sig utåt, medan LO internt var mer negativa. 29 Nelhans menar att vissa fackförbund<br />
avstyrkte arbetskraftsinvandring i sina remissyttranden under 1950-talet, men Arbetsmarknadsstyrelsen<br />
(AMS) rättade sig inte efter dessa yttranden utan följde istället<br />
länsarbetsnämndernas bedömningar. 30 Johan Svanberg har emellertid undersökt<br />
ett antal fall inom metallindustrin i Arbetets relationer och etniska dimensioner och<br />
visar att facklig tillstyrkan snarast bör ses som ett krav för AMS godkännande av<br />
arbetskraftsinvandring. 31<br />
Nelhans visar att fackföreningsrörelsen hade en negativ inställning till arbetskraftsinvandringen<br />
under 1960-talet. Immigrationen ansågs hota välfärdsutvecklingen<br />
och därför restes krav på en invandringspolitisk reglering, vilket realiserades<br />
1967. 32 Johansson åskådliggör dessutom att LO lyckades reglera den finska invand-<br />
25 Kyle (1979); Hirdman (1998); Hirdman (2001); Yalcin (2010).<br />
26 Nelhans (1973).<br />
27 Johansson (2008).<br />
28 Kyle (1979); Knocke (1981); Knocke (2000); Johansson (2008).<br />
29 Yalcin (2010).<br />
30 Nelhans (1973).<br />
31 Svanberg (2010).<br />
32 Nelhans (1973).<br />
16