Handbokens redaktion - Stockholms läns landsting
Handbokens redaktion - Stockholms läns landsting
Handbokens redaktion - Stockholms läns landsting
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
180 | DIVERSE DIVERSE | 181<br />
finns särskilda rör. Att ta ett extra blodprov i rör utan tillsats för eventuella senare analyser<br />
kan vara en bra strategi när omständigheterna är oklara.<br />
Rättsintyg<br />
En mall för hur rättsintyg bör utformas finns på www.rmv.se. Där beskrivs vilka formalia<br />
som ska inkluderas, hur protokollet ska ställas upp, och hur utlåtandet ska utformas. Två<br />
exempel på skadebeskrivning i protokollet:<br />
1. I den högra handflatan ses en 6,3 cm lång skarpkantad rispa. Den är orienterad snett<br />
nedåt tumgreppet. På ytan ses ställvis svartaktigt, intorkat blod. Den övre begränsningen är<br />
belägen 1,5 cm till vänster om medellinjen och 1 cm nedanför handleden.<br />
2. På bröstkorgens högra sida anträffas ett ca 9,5 x 3 cm stort område med välavgränsad,<br />
röd missfärgning. Centralt ses en långsmal avblekning. Området är orienterat snett uppåtframåt<br />
och har sin bakre begränsning ca 3 cm bakom bröstkorgens högra sidolinje, 18 cm<br />
nedom axelvecket.<br />
I utlåtandet sammanfattas fynden med hänvisning till numren i protokollet, och skadornas<br />
uppkomstsätt, ålder och svårighetsgrad anges. Det är väsentligt att läsaren förstår med<br />
vilken säkerhet man uttalar sig. Därför bör uttalandena förenas med uttryck som ”talar<br />
starkt för, talar för, kan tala för, talar emot etc.”.<br />
Till exempel kan man skriva ”skadan i den vänstra flanken (nr 9) har orsakats av ett<br />
eneggat verktyg” (man är helt säker), och ”stickkanalens djup talar för att det stickande<br />
föremålet (t.ex. en kniv) haft en bladlängd på minst fem cm” (ganska säker).<br />
Den största svårigheten med rättsintyg är att väga samman de faktiska medicinska fynden<br />
med påstått händelseförlopp. Ofta finns ju olika uppfattningar, men många gånger får<br />
läkaren bara en version. Det är då viktigt att inte acceptera den okritiskt utan att faktiskt<br />
försöka låta skadebilden berätta. I många fall finns bara ospecifika skador, och då får man<br />
anpassa slutsatserna därefter.<br />
Författare: Henrik Druid, KS Solna<br />
Vårdhygieniska aspekter<br />
Indelning av patienter efter smittrisk<br />
Risken för smittspridning är stor från personer som har<br />
• hosta och feber<br />
• stora blödningar<br />
• diarré och/eller kräkningar<br />
• sårinfektioner och stora hudskador, särskilt om patienten det senaste halvåret har varit i<br />
kontakt med sjukvård där multiresistenta bakterier förekommer<br />
• smittsam barnsjukdom, blåsor och hudutslag.<br />
Vissa patienter på akutmottagningen innebär en smittorisk för de övriga, andra är särskilt<br />
infektionskänsliga. Både de som är en smittorisk och de som är särskilt infektionskänsliga<br />
måste snabbt isoleras från andra patienter för att inte smittoöverföring ska ske.<br />
Följande indelning bör göras:<br />
• Hög risk för smittspridning – hit hör alla patienter med kräkning, diarré, större<br />
hudlesioner av typ eksem, brännskada eller kronisk hudsjukdom, större kroniska sår<br />
såsom bensår eller trycksår, större blödning från sår, mag-tarmkanal, luftvägar etc.,<br />
hudutslag, symtom på luftvägsinfektion såsom hosta och snuva. Till denna grupp räknas<br />
också patienter som utlandsvårdats det senaste halvåret.<br />
• Låg risk för smittspridning – hit hör patienter som inte uppvisar något av symtomen som<br />
patienterna i grupp 1 och som inte utlandsvårdats det senaste halvåret.<br />
• Patienter som inte bör utsättas för smitta, t.ex. gravida, spädbarn och<br />
immunsuprimerade, handläggs på samma sätt som patienter i grupp 1.<br />
Patienter i grupp 1 och 3 bör så snabbt som möjligt placeras i eget rum med egen toalett.<br />
Basala hygienrutiner<br />
• Ringar, armband och armbandsur ska inte användas i samband med vårdarbete.<br />
• Alla ska använda kortärmad arbetsdräkt i det patientnära vårdarbetet.<br />
• Desinfektera händerna före patientkontakt och före rent arbete, även om du ska använda<br />
handskar.<br />
• Desinfektera händerna efter patientkontakt och efter handskanvändning, eftersom det är<br />
svårt att undvika att händerna förorenas när handskarna tas av.<br />
• Använd alkoholbaserat handdesinfektionsmedel (s.k. ”handsprit”). Ta rikligt (2–4 ml).<br />
• Tvätta händerna med flytande tvål då de är så smutsiga att det syns eller känns och torka<br />
ordentligt torrt med pappershandduk/torkpapper. Desinfektera sedan händerna.<br />
• Tvätta händerna och desinfektera händerna efter kontakt med patient med gastroenterit/<br />
magsjuka. Enbart desinfektion har inte tillräcklig effekt mot Norovirus eller Clostridium<br />
difficile.<br />
• Använd alltid handskar vid kontakt med blod, sekret, urin och avföring.<br />
• Plastförkläde eller skyddsrock ska användas vid direktkontakt med patienten eller<br />
patientens säng samt vid hantering av smutsiga föremål.<br />
• Använd visir, alternativt skyddsglasögon och munskydd, som stänkskydd vid arbete som<br />
medför risk för stänk mot ansiktet.<br />
Andra viktiga hygienregler<br />
• Långt hår och skägg ska fästas upp då du arbetar i vården.<br />
• Rapportera till arbetsledaren om du har ett infekterat sår, nagelbandsinfektion eller<br />
liknande. Denne ska bedöma vilka åtgärder som ska vidtas.<br />
• Rapportera till arbetsledaren om du det senaste halvåret har arbetat eller sökt vård<br />
utanför Sverige, eller i annan sjukvård där multiresistenta bakterier förekommer.<br />
• Om du har diarré eller andra tecken på mag-tarminfektion ska du stanna hemma och<br />
rapportera orsaken till arbetsledaren.