You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
1 Sats och mening<br />
En sats är en syntaktisk konstruktion som består av satsdelar (satsled). Satsens viktigaste<br />
beståndsdelar är subjekt och predikat; i de flesta svenska satser är dessa två<br />
satsdelar obligatoriska (t.ex. Solen skiner). Oftast består en sats dock av 3-5 satsdelar,<br />
som kan vara korta eller långa, beroende på deras egen interna struktur (se exemplen<br />
nedan). Förutom subjekt och predikat innehåller satser ofta olika slag av adverbial<br />
eller t.ex. objekt eller predikativ. De olika satsdelarna behandlas närmare nedan.<br />
Predikatet består antingen av ett enkelt verb, som t.ex. skiner i exemplet ovan,<br />
eller av en verbkedja, som kan innehålla flera än två olika verb (t.ex. kan komma, kan<br />
ha kommit). Predikatets första verb är alltid ett s.k. finit verb, dvs. ett verb som står i<br />
presens eller preteritum (imperfekt). (I perfekt och pluskvamperfekt är det hjälpverbet<br />
ha som står i presens eller preteritum, alltså i formen har eller hade.)<br />
Satser är av två olika typer: huvudsatser och bisatser. Huvudsatser är alltid<br />
självständiga satser som inte ingår som konstituenter (satsdelar eller bestämningar) i<br />
någon annan sats. De uttrycker oftast ett påstående eller en fråga (t.ex. Jag är 19 år<br />
gammal resp. Hur gammal är du?). En bisats utgör däremot alltid en konstituent i en<br />
annan sats, som kallas överordnad sats. Denna kan vara antingen en huvudsats eller<br />
en annan bisats. Bisatsen kan alltså inte ensam utgöra ett yttrande. Bisatser och deras<br />
funktioner behandlas närmare i nästa avsnitt.<br />
Följande sats är ett exempel på en huvudsats:<br />
Risto Vahanen och Seppo Fränti återvände sent i går kväll till Finland efter mer<br />
än fyra månaders fångenskap på den sydfilippinska ön Jolo.<br />
Exemplet ovan är en påståendesats. Också frågesatser och uppmaningssatser är huvudsatser.<br />
Exempel:<br />
Vet man om Libyen betalat lösen för gisslan och hur mycket i så fall?<br />
Stoppa detta en gång för alla!<br />
Vad är då en mening och hur skiljer sig meningar från satser? De två begreppen, sats<br />
och mening, överlappar delvis och är i praktiken oftast samma sak. En mening definieras<br />
som en självständig syntaktisk helhet som utgör ett självständigt yttrande och<br />
uttrycker en ”språkhandling”. Medan huvudsatser kan fungera som meningar, kan alltså<br />
bisatser inte göra det eftersom de inte utgör självständiga yttranden. En huvudsats<br />
kan ensam utgöra en mening (se exemplen ovan). Om flera huvudsatser samordnas,<br />
utgör de däremot inte en sats utan en (komplex) mening (t.ex. I dag skiner solen och<br />
det är 20 grader varmt). Den vanligaste typen av mening är en huvudsats, som också<br />
kan innehålla en eller flera bisatser.<br />
En mening behöver dock inte ha samma struktur som en sats. Den behöver t.ex.<br />
inte innehålla både subjekt och predikat. Ett självständigt språkligt yttrande kan<br />
nämligen bestå av ett enda ord eller en fras. En sådan mening kan t.ex. fungera som en<br />
hälsning eller ett utrop (t.ex. Hej!, Ärade åhörare!, Usch!, Glad påsk!). En mening kan<br />
också se ut som en ofullständig sats som saknar predikatsverb. Sådana meningar<br />
2