Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
deltar i aktionen. Adverbial brukar uttrycka s.k. omständighetsroller. Olika adverbial<br />
uttrycker t.ex. aktionens tidpunkt, plats, orsak, följd eller sättet som aktionen utförs på.<br />
De ”referenter” som adverbial syftar på är således vanligtvis av abstrakt natur; de<br />
utgörs inte av levande varelser eller av konkreta föremål utan av abstrakta omständigheter<br />
av olika slag. Omständighetsrollen Plats kan hänföra sig till ett konkret föremål.<br />
Denna roll kan också ibland uttryckas med subjekt. Jämför:<br />
Tidningarna ligger i korgen.<br />
Korgen innehåller tidningar.<br />
Adverbial är inte i lika hög grad beroende av verbet som t.ex. objekt. Vilka verb som<br />
helst kan t.ex. konstrueras med tidsadverbial eller orsaksadverbial. Men det finns<br />
också adverbial som utgör mer eller mindre obligatoriska bestämningar till verbet och<br />
vars form och betydelse är beroende av verbet. Den typ av adverbial som är beroende<br />
av verbet kallas för bundna adverbial. Exempel på sådana adverbial är prepositionsfraserna<br />
i följande uttryck: diskutera med en person, berätta om en händelse, lyssna på<br />
musik, gå i pension, bo i en stad, flytta till landet.<br />
8 Ordningsföljden mellan satsdelarna: ordföljd<br />
Med ”ordföljd” avses egentligen inte ordningsföljden mellan orden utan ordningsföljden<br />
mellan satsdelarna, dvs. var de olika satsdelarna skall stå i satsen i förhållande<br />
till varandra. Visserligen skall konstituenterna i en satsdel också stå i en viss ordningsföljd;<br />
konstituenterna har alltså också sin interna ”ordföljd”. I detta avsnitt behandlas<br />
bara ordningsföljden mellan de primära satsdelarna, dvs. det som normalt avses med<br />
begreppet ”ordföljd”. I stället för ”ordföljd” används också termen ”ledföljd”.<br />
Svenskan har i jämförelse med t.ex. finskan en tämligen ”fast” ordföljd. Detta<br />
innebär att de olika satsdelarna placeras i bestämda positioner i förhållande till det<br />
finita och det infinita verbet och till varandra. (När det gäller satsens ordföljd är det<br />
faktiskt praktiskt att behandla det finita verbet resp. de infinita verben som olika<br />
”satsdelar” eftersom de står i olika positioner i satsen.) Möjligheterna att välja mellan<br />
flera olika positioner för en och samma satsdel är tämligen begränsade i svenskan. De<br />
tre centrala satsdelarna subjekt, objekt och indirekt objekt definieras faktiskt gärna<br />
utgående från deras position i satsen.<br />
För att beskriva svenskans ordföljdssystem har man konstruerat ett s.k. satsschema,<br />
där det finns positioner för olika satsdelar. Av satsschemat finns två huvudvarianter:<br />
ett fa-schema för huvudsatser och ett af-schema för bisatser. Här ges bara en<br />
översikt över de viktigaste principerna för svenskans ordföljd.<br />
14