Pärm Sv6 - Upplands-Bro Kulturhistoriska Forskningsinstitut
Pärm Sv6 - Upplands-Bro Kulturhistoriska Forskningsinstitut
Pärm Sv6 - Upplands-Bro Kulturhistoriska Forskningsinstitut
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
utnämning av Kern var helt orimlig. Kungen var dock själv så involverad i dessa byggnadsarbeten, att han<br />
trodde sig känna till alla detaljer i arkitekturen. Det dröjde inte länge förrän murarna och målarna som<br />
skulle arbeta på slotten flydde och gömde sig. Mäster Philippe lånade så mycket material ur slottets<br />
förråd, att han kunde bygga sig ett eget hus i staden. I en specifikation har han för att inte ensam så för<br />
misslyckandena, tagit upp namnen på sina underordnade. Där finner vi Vilhelm Boy första gången sedan<br />
hans återkomst. Han hade debiterat 6 dussin bräder den 25 juni 1576. Han gjorde slut på Kerns övertag.<br />
Ett brev från kung Johan den 10 juli 1576 talar om att Boy ledde en del av arbetena och 1577 tituleras han<br />
mäster Vilhelm Boy, arkitekt på Stockholms slott.<br />
Nu har han passerat de tre konsterna, först målare, sedan skulptör och till sist arkitekt. Hans arbete var<br />
nog ingen sinekur. Han var chef för 11 murare, 6 stenhuggare, 5 finsnickare med 2 lärlingar, 4 svarvare<br />
och 5 målare etc, allt som allt 94 hantverkare. Dessutom var några hundratal bönder inkallade för att göra<br />
byggnadsdagsverken. Han var intendent och styrelseman för slottet, med uppgift att vaka över att<br />
leveransen av nödvändigt material kom fram. Som chef hade han en otålig kung, som inte tålde några<br />
invändningar och vars finanser inte stod i proportion till det stora och dyra företaget. Visserligen hade han<br />
en god inkomst för sitt arbete. För år 1577 erhöll han 200 daler silvermynt, 144 hektoliter säd, en<br />
hovdräkt, 10 skålpund humle, 1 tunna salt, 1 tunna smör, 3 oxar, 8 får, 6 grisar, 2 tunnor lax, 1 tunna<br />
torsk, 170 kg torkad gädda, 1 tunna strömming, foder till en häst. Totalt värde 399½daler. Kungen<br />
försökte visa sina arkitekter erkänsla.<br />
Det går inte att i efterhand ge en riktig bild av Vilhelm Boys arbete på slottet. Byggnaden finns inte kvar<br />
och ingen hade gjort en detaljerad beskrivning över arbetena. De gamla arkitekternas utkast har gått<br />
förlorade. Det enda som finns är räkenskapsböcker, men det räcker inte för att få en heltäckande bild av<br />
arbetet. När kungen var utanför huvudstaden skrev han brev med instruktioner och order. När han<br />
vistades i staden upphörde dessa källor till underrättelser. Om perioden 1581-1583 vet vi inget.<br />
Det parti av slottet, där den kungliga våningen låg reparerades under Vilhelm Boys tid. Mot slutet av<br />
1577 blev drottningens salong, en närliggande sal och konungens vanliga rum klara.<br />
Två år senare gjorde Vilhelm ett förslag till en fial att sättas på fästningsvallen. Kungen ansåg att det<br />
skulle ta för lång tid och beordrade honom att göra en skiss till en balustrad istället. Kloten skulle ta för<br />
lång tid att utföra i sten, utan kungen föreslog kanonkulor, som man målade eller förgyllde. Samtidigt<br />
byggdes trapporna på sydsluttningen. Litet senare blev norra porten försedd med ett torn med spira efter<br />
ritning av Vilhelm Boy, som samtidigt högg de kungliga vapnen i sten och placerade dem över porten.<br />
Han arbetade också med salongen med eldstaden, korridoren mellan balsalen och köket, vattenledningen,<br />
den stora salen och trappan ända fram till 1586. Då var det dags för dekorering. Kungen beordrade inköp<br />
av röda och gröna tyger att klä väggarna med samt att målare Baptiste von Outher skulle köpa bladguld<br />
och bladsilver samt färger han behövde. Kungen kallade också till sig en av sina polerare Jöran (George)<br />
von Huyde, som skulle medföra de två bonader han arbetat med. 1590 flyttade den kungliga familjen i på<br />
slottet.<br />
1586 koncentrerar Vilhelm Boy sin verksamhet på byggandet av slottskyrkan och dekoreringen av den<br />
stora fyrkantiga salen. Kyrkan grundad 1577 upptog mer än hälften av byggnaden och upptog norra sidan<br />
av borggården. Den var 130 fot lång och krönt av ett klocktorn. Man gick in genom en port från<br />
borggården, men det fanns en mindre port som stod i förbindelse med resten av slottet.Den 10 januari<br />
1588 skrev konungen ett brev med instruktioner och ideér, hur det skulle ta sig ut. Vi vet dock inte om det<br />
blev genomfört. Kyrkan hade tre skepp, varav det i mitten var högre än de andra. Ljuset kom in genom<br />
takfönster. I de båda andra skeppen kom ljuset från 12 välvda fönster, som satt ganska högt upp.<br />
Väggspeglarna var av polerad marmor med fält prydda av inskriptioner och förgyllning. Ovanför varje<br />
dörrstycke satt en stor alabasterängel med guldvingar. valven bars upp av rödaktiga marmorpelare med<br />
kapitäler av förgylld brons. Samma material hade använts till gallret runt koret, liksom ornamenten i form<br />
av rosor som fanns på slutstenen i varje varv. I ett sidogalleri stod orgeln. Kungen uppmanade arkitekten<br />
att pryda kyrkan på det mest storslagna sätt, vilket nog blev mer storslaget än smakfullt. Mäster Vilhelm<br />
återsände ibland konungens förslag, som han fann för simpla och otympliga. Byggandet fortskred dock.<br />
1589 ägnade sig Vilhelm åt klocktornet. 1591 beställdes bly och glas till fönstren. Vi vet inte om<br />
invigningen inträffade i varken konungens eller arkitektens levnad.<br />
8