byggnadshyttan på gotland 2007–2008
byggnadshyttan på gotland 2007–2008
byggnadshyttan på gotland 2007–2008
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
KonsERVERIng aV KalKMålnIngaRna I gaRdE KyRKa<br />
Historik<br />
den romanska kyrkan i garde är en av de allra tidigaste stenkyrkorna <strong>på</strong> <strong>gotland</strong>.<br />
den är uppförd i gul och grå kalksten med tegel som dekoration endast<br />
i tornets ljudgluggar. Kalkstenen är troligen hämtad från ett närbeläget brott<br />
<strong>på</strong> gården bjärges marker norr om kyrkan. Konsthistorikern Johnny Roosval<br />
<strong>på</strong>pekade att kalkstensblocken saknar kantslag, vilket han ansåg var typiskt för<br />
arbeten från sent 1100-tal. hela kyrkan är putsad med kalkbruk och vitkalkad.<br />
hörnkedjor, fönsteromfattningar och portaler är av huggen kalksten och har<br />
lämnats oputsade.<br />
Muralmålningarna i kyrkan härrör från tre olika tidsepoker; de äldsta målningarna<br />
är rysk-bysantinska kalkmålningar från senare hälften av 1100-talet<br />
(bild 1). nästa etapp kom till vid tiden för uppförandet av det nya koret där<br />
man finner gotiskt kalkmåleri från 1300-talet. <strong>på</strong> långhusets södra vägg finns en<br />
liten rest kalkmålningar från 1450-talet, tillskrivna »passionsmästarens« verkstad.<br />
Mycket små fragment av efterreformatoriskt måleri från 1600- och 1700talen<br />
återfinns sporadiskt <strong>på</strong> långhusets norra vägg. Ett antal ristningar föreställande<br />
bland annat en häst, skepp och stjärnor återfinns i ringkammaren.<br />
Tidigare restaureringar<br />
Muralmålningarna i garde har genomgått restaureringar vid två tillfällen. den<br />
första restaureringen genomfördes 1701 alternativt 1749, då kyrkan vitkalkades<br />
invändigt. Konservator Erik olsson, sanda, menar att de bysantinska målningarna<br />
kalkades över vid detta tillfälle. 1914 skriver konservator Carl Wilhelm<br />
pettersson att när de dolda målningarna blottas måste det ske med största<br />
varsamhet. Vidare menar han att väggarna borde skyddas, helst genom borttagande<br />
av den 1758 byggda läktaren, samt att ingen värmeugn bör anbringas i<br />
kyrkorummet, detta för att skydda målningarna. 1<br />
det andra restaureringstillfället genomfördes 1963–68 efter förslag av arkitekt<br />
Karl-Erik hjalmarsson, stockholm. Enligt arkivmaterialet delades projektet<br />
upp i två etapper: en första då konstruktionsmässiga åtgärder vidtogs och<br />
en andra etapp då muralmåleriet togs fram och konserverades. I samband med<br />
den yttre restaureringen <strong>på</strong>träffades byggnadsstenar inmurade i korets fasader<br />
med rester av bysantinskt måleri. sannolikt har de kommit från det rivna,<br />
romanska absidkorets invändiga utsmyckning. stenarna har med andra ord<br />
återanvänts som byggnadsmaterial varvid de bemålade ytorna gått förlorade.<br />
Idag finns fragmenten kvar under senare tiders överkalkningar.<br />
47